Otevøení nového mostu 
pro pìší
Od loòské povodnì, která za sebou zanechala velké škody na soukromém i obecním majetku, nás dìlí již 15 mìsícù. Pøesnì tuto dobu trvala pøíprava a stavba nového mostu pro pìší. Stavba, která je mimoøádná svou délkou, a to necelých 200m, reaguje svojí konstrukcí na požadavek Povodí Vltavy umis�ovat nové mosty do výšky 0,5 m nad hladinou stoleté vody. Nový most je již témìø dokonèen. Na den 8. listopadu 2003 v 17.00 hod je plánováno slavnostní otevøení a uvedení mostu do provozu.
Pùvodní termín ukonèení stavby stanovený na 25. øíjna, znemožnil zhotoviteli stavby dodržet neznámý poberta, který ze stavby ukradl speciální podložky nutné pro zavìšení lan. Pøestože obecní policie objela všechny sbìrny starého železa v okolí, podložky se nenašly, a musely být znovu vyrobeny a opatøeny nátìrem.
Stavba mostu pøijde naši obec na 25 mil Kè. Z toho cca 20 mil Kè je hrazeno z dotací, které se nám podaøilo do dnešního dne zajistit. Stavebním dozorem na stavbì byl povìøen ing. Hubka, který ve spolupráci s místostarostou ing. Kaplanem a ing. Abelem mají velký podíl na tom, že stavba probíhala bez vážnìjších problémù.
Dne 8. listopadu probìhne též po delší odmlce bìžecký závod Dobøichovická míle, poøádaný zdejší školou, který vždy vede pøes lávku a pøes most. Tohoto tradièního bìhu se mùže zúèastnit prakticky každý. Závodníci jsou rozdìleni do mnoha kategorií od pøedškolních dìtí až po seniory. Pokud pøijdete závodit, budete jistì jedni z prvních, kteøí se budou moci probìhnout po novém mostì pro pìší. Veèer pak probìhne slavnostní ohòostroj. Od 20.00 hod pak bude pro všechny pøipraveno malé obèerstvení s hudbou, spojené s výstavou fotografií z prùbìhu stavby, a to v aule nové školy v Raisovì ulici. Na otevøení jsou pozvaní významní hosté z nichž vìtšina se nìjakým zpùsobem zasloužila o pomoc naší obci. Vìøím, že nový most bude nám všem sloužit nìkolik desítek let a že odolá všem dalším povodním. Chtìl bych Vás tímto pozvat na slavnostní zahájení provozu na novém mostì, které definitivnì vrátí život v naší obci do normálních kolejí.
Michael Pánek
Èeská inspekce životního prostøedí prošetøovala 
kácení lip v ulici 5. kvìtna
Rekonstrukce ulic v naší obci postupnì pokraèuje. Kromì ulic Za Parkem, Hálkova a Mánesova a èásti ulice Jugoslávské, zbývá dokonèit opravu nìkolika propadlých køižovatek a asi stavebnì nejsložitìjší ulici 5.kvìtna. Všechny stavby by mìly být dokonèeny do 20. listopadu 2003.
Situace kolem široce diskutovaného poražení lip v ulici 5. kvìtna se dostala až na Èeskou inspekci životního prostøedí, která povìøila prozkoumáním této kauzy Agenturu ochrany pøírody a krajiny, oddìlení dendrologie a památných stromù. Ta se po prozkoumání všech podkladù svým závìrem pøiklonila k výmìnì tìchto stromù (viz samostatný èlánek) a potvrdila správnost jejich obmìny. Nové stromy budou osázeny nejpozdìji do konce tohoto roku. Celkem bude vysazeno 55 nových stromù.
Novinkou oproti pùvodnímu projektu je umístìní záhonù v chodnících. Tyto záhony budou osázeny nízkými kvetoucími keøíky. Vzhledem k finanèní situaci plánujeme osázení záhonù až v pøíštím roce. Zatím budou záhony pøekryty folií a vymývanými oblázky.
Michael Pánek
Zklidnìní dopravy v obci
Zklidnìním dopravy se zabývá obec již nìkolik mìsícù. Poslední událostí, která potvrdila nutnost øešení tohoto problému, bylo sražení šestiletého chlapce na Pražské ulici pøed sokolovnou. Bezohledný øidiè nedal pøednost chodcùm na pøechodu anarozdíl od aut v protismìru pouštìjících skupinu chodcù, vjel na pøechod a srazil dítì na zem. To vyvázlo s tìžším otøesem mozku. Proti takovéto bezohlednosti nepomohou žádné znaèky, ale pouze to, že auta budou technickým opatøením donucena jet pomalu, což zlepší bezpeènost nás všech.
Jedno z opatøení o kterém jsem již psal, je stavba okružní køižovatky právì v místì zmiòované nehody. Na její stavbu by mìlo být v nejbližší dobì vydáno územní rozhodnutí a je již dokonèena dokumentace pro stavební povolení. Zklidnìní dopravy je však tøeba øešit jako komplexní problém. Proto se rada obce rozhodla nechat zpracovat studii a následnì i projekt zklidnìní dopravy v obci, návaznosti na cyklostezky a návrh øešení dalších parkovacích míst. Zamìøení této studie je zejména na všechny prùjezdní úseky státních silnic, t.j. na Tyršovu ul. ve smìru ze Všenor, na Karlickou z Karlíka a samozøejmì na celou Pražskou ulici. Zde je situace komplikovanìjší, nebo� se jedná o silnici II. tøídy, kde nelze umís�ovat zpomalovací prahy. Ty se však objevily v Radotínì ve formì zvýšeného pøechodu pro chodce. Zde se však jedná o silnici, která již spadá pod Magistrát hl. mìsta Prahy, a ten vybudování zpomalovacích prahù povolil. Vìøím, že pokud bude existovat nìjaká možnost jak je umístit i v Dobøichovicích, tak nám to pøedloží ve svém øešení odborná firma, které jsme vypracování této studie svìøili. Další èástí studie je vytipování nebezpeèných míst uvnitø obce a návrh na zpomalení dopravy v tìchto místech. Presentace této studie bude souèástí nìkterého zasedání zastupitelstva na zaèátku pøíštího roku.
Michael Pánek
Posudek stavu lip 
v ulici 5. kvìtna
Èeská inspekce životního prostøedí (ÈIŽP) jako orgán Ministerstva životního prostøedí obdržela podnìt na pøešetøení pokácení lip v Dobøichovicích, v ulici 5. kvìtna. Šetøení bylo vyvoláno poøadem v TV Nova a pravdìpodobnì i stížností obèanù, resp. jejich peticí proti kácení. Nyní došel na obecní úøad výsledek tohoto šetøení, se kterým chceme ètenáøe tohoto listu seznámit.
ÈIŽP se obrátila na Agenturu ochrany pøírody a krajiny, odd. dendrologie a památných stromù, jako nezávislý odborný orgán, aby posoudila stav lip v ul. 5. kvìtna. S posudkem tohoto státního odborného pracovištì vás nyní seznamujeme (text je redakènì krácen, celý text je k dispozici na obecním úøadu).
Na základì žádosti ÈIŽP provedlo naše odd. dendrologie posouzení lip v Dobøichovicích v ul. 5. kvìtna. Z fotografické dokumentace lip z let 1998 a 2003 vyplývá, že stromy byly pøed lety radikálnì seøíznuty sesazením koruny a ponecháním pouze krátkých bazálních èástí hlavních vìtví. U nìkterých stromù byla tehdy odstranìna dokonce celá koruna a øez byl veden kmenem stromu. Tento zásah zcela zásadním zpùsobem stromy poškodil, protože øezem vznikly na stromech velké rány, u kterých se ve vìtšinì pøípadù nemohlo po obvodì rány vytvoøit hojivé pletivo (kalus), které by tak velké rány uzavøelo. Protože stromy byly v dobì tohoto øezu již dosti staré, došlo v dalším období vìtšinou k otevøení dutin a k urychlení hniloby a destrukce døeva v celém kmeni. Podle dokumentace je zøejmé, že døevo stromù bylo ve vysokém stupni rozkladu.
Lípy patøí k døevinám s vysokou vitalitou až do vysokého vìku i u exempláøù znaènì poškozených hnilobou a s poškozenou stabilitou až do té doby, dokud jsou koøeny schopny zásobovat strom vodou a živinami. Proto byl obrost u vìtšiny stromù velmi bohatý i pøes jejich celkový špatný stav. V prùbìhu let se jejich poškození prohlubovalo, protože v místì nasazení výhonù probíhala již zmínìná destrukce vnitøních pletiv kmene vedoucí k postupnému odumírání stromù. Životnost stromù se tak stále snižovala.
Vzhledem k tomu, že v blízkosti stromù se navíc mìla provádìt rekonstrukce vozovky a inženýrských sítí, je nepravdìpodobné, že stromy v tomto stavu by mohly dlouhodobì pøežívat. Pøi rekonstrukci by došlo i k poškození koøenového systému stromù s následným zhoršením zásobování stromù vláhou a živinami.
Posuzované døeviny rozhodnì nelze charakterizovat jako vitální estetické døeviny a je nutné upozornit na skuteènost, že vzhledem k jejich zdravotnímu stavu se mohly snadno stát zdrojem infekce a šíøení nebezpeèného hmyzu na okolní zdravé jedince. Podepsán je ing. Martin Dušek, øeditel Agentury ochrany pøírody a krajiny ÈR.
Na základì tohoto nezávislého posudku konstatuje ÈIŽP, že stav lip se shoduje s dendrologickým posudkem i znaleckým posudkem ing. Novákové (oba z roku 2003) i s prùzkumem stromù, který zpracovala ing. Vokálová v roce 1998. (Pozn. redakce : všechny tøi posudky doporuèily poškozené lípy pokácet a nahradit stromy, které budou svým vzrùstem vhodné pro ulièní zástavbu).
vk
DOMÁCÍ ZPRAVODAJSTVÍ
JEDNÁNÍ OBCE S ÈESKÝMI DRÁHAMI POKRAÈUJE
V souvislosti s plánovanou výstavbou železnièního rychlostního koridoru na trati pøes Dobøichovice vedli zástupci obce další jednání s pøedstaviteli Èeských drah o tomto projektu. Mezi nejdùležitìjší pøipomínky obce patøil požadavek na vybudování podchodu nebo nadchodu u pøejezdu u mostu a podchodu u pøejezdu do Luhu, blíž k nádraží. „Bojíme se, že rychleji projíždìjící vlaky a déle stažené závory udìlají pøejezd, kde se v minulosti staly smrtelné nehody, pro chodce a cyklisty ještì nebezpeènìjším, a proto jsme žádali o zaèlenìní podchodu do projektu koridoru“, øíká starosta M. Pánek. „Bohužel, správa drah tvrdí, že mùže zainvestovat pouze stavby u komunikací II. a vyšší tøídy a to tento pøípad není, silnice pøes most je vedena dokonce jako místní komunikace.“
Stavební správa ÈD však obci sdìlila, že oba tyto její nároky nemùže akceptovat, vyhoví pouze ve dvou bodech - ve vybudování opìrné zdi v Tyršovì ulici, která zamezí dalšímu sesouvání této komunikace do kolejištì, a zrekonstruuje podchod pod nádražím, který je v havarijním stavu. Ing. Karel Kala za tento podnik argumentuje, že dráhy mohou zafinancovat jenom ty èásti projektu, ve kterých se stavbou koridoru zmìní stav, ale v tomto pøípadì se prý nezmìní na trati nic zásadního.
„Obec nìco chce, tak si øešení musí nalézt sama, naše spoluúèast rozhodnì nemùže být finanèní, v tomto smyslu prostor pro jednání opravdu není. Mùžeme však pomoci v koordinaci požadované stavby s výstavbou koridoru a tím by Dobøichovice mohly ušetøit zhruba polovinu potøebných investièních nákladù“, dodává Ing. Kala. Podle posledních informací radního Jana Abela se podaøilo zaèlenit plán podchodu do projektu koridoru, což je první krok k tomu, aby ke koordinaci obou staveb skuteènì mohlo dojít. 
Martina Hrdlièková
STROMY NA NOVÉM BULVÁRU NEPOKVETOU
Nová studie osázení ulice 5. kvìtna od ateliéru architekta Kouckého ustoupila od pùvodní pøedstavy kvìtnové ulice s kvetoucími stromy a v pøepracované podobì poèítá se stromy, které budou dekorativní svým olistìním. Jak uvádí pan Jiskra ze zahradnického centra Conica, dodavatel vybraných stromù, u døíve zvolených prunusovitých druhù nebyla totiž záruka, že zdravotnì i vzhledovì obstojí. Brzy se tedy v ulici objeví stromy, které v prùbìhu sezóny budou barevné svými korunami - svìtlezelenými, tmavìzelenými i èervenými: jinan, habr, javor a jasan. Budou dovezené z Nìmecka, protože ani v nejvìtší domácí školce není podle starosty M. Pánka nabídka stromù optimální.
„Budou to stromy balové, koncem øíjna pøipravené k sázení, pak už bude záležet jen na postupu stavby, kdy nás k jámám, které si už nyní pøipravujeme, pustí. Budeme postupovat smìrem od stavebnin k centru a sázet prùbìžnì, s postupujícími pracemi“, upøesòuje pan Jiskra. 
mhr
ŠKOLA V RAISOVÌ ULICI DOSTANE NOVOU TVÁØ
Budova, kam chodí žáci prvního stupnì zdejší školy, by mìla být hezèí, ale nikoliv naráz, ale postupnì. Nepùjde totiž jen o „kosmetickou“ úpravu, èeká ji kompletní rekonstrukce. Zaène tím, že dostane novou fasádu na jižní a západní stranì. Jak uvedl starosta, obec získala od ministerstva financí dotaci 1mil.Kè, ale ta podle jeho slov ani zdaleka nestaèí. „Budova má špatné tepelnì izolaèní vlastnosti, proto se musí celá zateplit. Z toho vyplývá i volba konstrukce fasády, zateplení i obklad a s tím souvisí i výmìna oken. Peníze, které máme, staèí na èásteènou obmìnu, vzhledem k tomu, že projekt celkové rekonstrukce ale poèítá se 16mil.Kè, dali jsme na ministerstvo financí žádost o další dotaci. Nezbývá tedy, než poèkat a pokraèovat v pøíštím roce“, upøesòuje M. Pánek. Rada obce vybrala firmu DAVAPO jako dodavatele na zhotovení zmínìné èásti fasády.
mhr
RADNÍ CHTÌJÍ NECHAT POSTAVIT PAMÁTNÍK POVODNI
Už delší dobu se rada obce zaobírá myšlenkou o památníku loòských nièivých povodní. Pøedstavuje si jej jako sochaøské dílo, umístìné u bøehu øeky. Pozvala proto na své pravidelné zasedání sochaøe a architekta Aleše Bendu, který pracuje pro obec také na dotvoøení prostoru pod sochou Sv. Jana na Køižovnickém námìstí, a ten radu seznámil se svojí pøedstavou. Podle jeho návrhu by mìl být památník zhotovený z kamenných kvádrù ze starého pilíøe mostu a dosahovat výšky ètyø metrù. Starosta k tomu øíká, že celá myšlenka je ve stadiu zrodu a uvítal by, kdyby koneènou podobu památníku vybíral z nìkolika konkurenèních návrhù. Proto oslovil i karlického sochaøe Petra Váòu jednak jako poradce, ale i jako možného dalšího autora. /P. Váòa je autorem sochy s názvem Pøíbìh, která vznikla na letošním prvním roèníku sochaøského symposia a stojí na Køižovnickém námìstí/.
Jemu se sice idea líbí, svou roli na její realizaci vidí ale spíš v roli poradenské: „Nápad na vytvoøení pomníku jako kamenosochaøského díla se mi líbí, myslím, že bude ale tøeba citlivì zvažovat místo, kam bude umístìno. Kdyby totiž bylo osazeno do samého støedu prostoru pod Sv. Janem, tento cenný prostor by rázem ztratil další možnosti využití, napø. pøi pøíštích Vinaøských slavnostech nebo sochaøských symposiích“, dodává P.Váòa.  
 mhr
„ŠKOLNÍ NÁMÌSTÍ“ - DALŠÍ KROK K DOTVOØENÍ CENTRA OBCE
M. Pánek by rád po dobu svého starostování pomohl dotvoøit centrum obce a architektonická studie Ing. Arch. Špaèka, øešící prostranství za starou budovou základní školy, je dalším takovým krokem. S touto poslední studií v øadì je starosta podle svých slov koneènì spokojen. Kultivaci dnes nevzhledného místo se starými kùlnami považuje za dùležitou, protože bude navazovat na støed obce, tvoøený rekonstruovanou ulicí 5. kvìtna, novì pøedláždìným pøístupem k mostu, Palackého námìstím i plánovanými bytovými domy v blízkosti staré školy. „Mám pøedstavu novì otevøeného prostoru, zadláždìného, s novì vysázenou zelení a vodním prvkem, ale i jakýmsi steetballovým pláckem. Mìlo by tady vzniknout odpoèinkové místo s lavièkami, osvìtlením, kde by se lidé mohli zastavit a nejen rychle projít pryè z nevábného prostoru, jako je tomu dnes“, upøesòuje starosta Pánek.
Architektonický ateliér dostal pokyn vypracovat provádìcí dokumentaci a pøed starostou je nutnost shánìt finanèní krytí tohoto projektu.	
mhr
DOTACE, DOTACE, DOTACE
	radnice pracuje na získání dotace na kompletní výstavbu vodovodu v celé obci, tedy i v levobøežní èásti, a s tím spojenou výstavbu vodojemu a to v celé požadované výši 42 mil.Kè od ministerstva zemìdìlství
	hledá finance na obnovu zelenì a rekultivaci parku
	shání dotaci na vybudování miniparku otevøením obecní zahrady u nástupu na novou lávku v blízkosti pneuservisu
BÝT STAROSTOU SOKOLA 
UŽ MI NEPØINÁŠELO RADOST
Bezmála ètyøi roky byl starostou Sokola Ing. JIØÍ GEISSLER. Dnes je sice ještì starostou dé jure, fakticky však jednotu už neøídí. Muž, který podniká v oboru krizového øízení podnikù, zaèal starostovat v ekonomicky složitém období, kdy Sokolu vyschl penìzovod, který ho do té doby držel nad vodou v podobì pronájmu krajskou zásahovou jednotkou ministerstva vnitra, a také po neúspìšném pokusu o další pronájem budov nájemci, který vzápìtí nedokázal splatit ani první splátku. Byl podzim roku 1998, v té dobì mìl J. Geissler za sebou desetileté pùsobení ve výboru jednoty a pøed sebou pøedstavu, jak ekonomicky Sokol postavit na nohy. 
Jaké byly Vaše pøedstavy o vedení Sokola?
Pøišel jsem s tím, že je nutné zavést nìjaké ekonomické podmínky a pravidla. To byla, myslím, velká zmìna, která znamenala, že všem devíti sportovním oddílùm i oddílu všestrannosti jsme stanovili jakýsi podúèet a chtìli jsme, aby si s ním samostatnì hospodaøily. Do nìj natékaly oddílové pøíspìvky, sponzorské a reklamní smlouvy, dary, pøípadnì dotace ze svazù a ze Sokola. Z nìj si oddíly platily svoje náklady a co je nejdùležitìjší, zavedli jsme režijní cenu pro jednotlivé sály i pro halu Bios, všechny oddíly si zaèaly platit svoje hodiny v nich, a tím režijnì pøispívat na provoz. Sokol fungoval ve vyrovnaném rozpoètu, nejvìtší èást pøíjmù mu zajiš�ovala ubytovna a pronájmy Biosky.
Když všechno fungovalo a daøilo se, proè tedy odcházíte?
Pøedesílám, že to co teï øeknu, je mùj subjektivní pohled na vìc. Došlo ke sporùm, k nimž muselo dojít zákonitì, protože øízení Sokola se odehrávalo na bázi kamarádských vztahù, party. A ta prošla klasickou køivkou - zrod, vzestup, chvíle na vrcholu a pak zvolna dolù. Najednou prostì zaèaly vadit vìci, které nevadily døív a já jsem z té práce pøestal mít radost.
Mùžete být konkrétnìjší?
Problémy vyplývají z toho, že lidé v Sokole dìlají zadarmo, v èestných, volených funkcích. Jaké pak jsou sankce na ty, co nepracují? Jeden okruh problémù byl kolem hospodaøení, nebyl jsem spokojený s prací hospodáøe. Jeho práci jsem nakonec dìlal za nìj s jednatelkou, mojí ženou a s úèetní, což je ale samozøejmì špatnì. Chtìl jsem, aby byla ještì nìjaká další osoba na kontrolu, ale to se nepodaøilo, a pak jsem ještì k tomu poslouchal øeèi o tom, jak si to tam pinkáme. Takže jedna rovina mé nespokojenosti byla ekonomicko-vztahová. Druhá rovina - to byl velký lobbistický tlak volejbalu. Volejbal je v obci historicky už od pøedválky nejúspìšnìjší sport, a taky nejsemknutìjší. Volejbalisté jsou tady sice nejvìtší døíèi, ale taky chtìjí nejvìtší pravomoci a oprávnìní. Celé ètyøi roky jsem se snažil tuto skuteènost vyvažovat, a když to trochu pøeženu, kdybych to nedìlal, dnes by tøi ètvrtiny sokolovny byly pod zámkem volejbalu a ostatní oddíly by tam nemohly. To byl ale taky jeden z dùvodù, proè se ta døíve dobrá parta pøeklopila do zásadních sporù a bohužel i do osobních konfliktù.
Jakou roli hrály tyto osobní spory pøi Vašem rozhodnutí?
Všechno pøeteklo v naprosto komické situaci: Mìli jsme ve výboru keramické prase, do nìhož jsme házeli dvacetikoruny za pozdní pøíchody na schùze. Bylo už docela tìžké a jednou na únorové schùzi hospodáø øíká, jak je divné, že to prase nám nìjak hubne. V tu chvíli mi zahoøelo mi v hlavì, prase jsem vzal a rozkøápl jsem ho pøed ním. Na to výbor pokýval hlavami, jako že to od hospodáøe nebylo dobré, ale starosta že by se tak taky chovat nemìl. A já jsem øekl, že tedy starostou být nemusím, odešel jsem a už jsem se tam nevrátil. Ne z ješitnosti, prostì jsem už nevidìl dùvod.
V dobì uzávìrky tohoto èísla bude valná hromada Sokola volit nového starostu. Co podle Vás jednotu èeká?
Volejbal vyhraje na plné èáøe, protože jediným kandidátem je èlovìk, který je Pražák a volejbalista a k tomu. Obávám, se že bude jen figurka, fakticky budou øídit jiní. Budou se rozdìlovat hodiny ve velkém sále a zájemcù je mnoho. Dokážu si pøedstavit, že jestliže volejbal má dnes bar a dvì místnosti pod zámkem jako svoje šatny, nezùstane jen u toho. Bojím se, že si volejbalisté málo uvìdomují, že jsou poøád ještì souèástí nìjaké organizace a hrají na sebe, možná v obavì, které však docela rozumím, že totiž mùže nìkdy v budoucnu pøijít nìjaký nový, bohatý nájemce a oni budou ve vlastním jako cizí.
Dìkuji Vám za rozhovor.
Martina Hrdlièková
ATLETICKÉMU TROJBOJI POÈASÍ NAKONEC PØÁLO
Závody o atleta Dobøichovic, pøipravené oddílem všestrannosti Sokola, nemívají tradiènì potíže s úèastí soutìžících. Letos je však provázela nepøízeò poèasí, díky níž musely být z pùvodního termínu pøesunuty o týden, a to se patrnì promítlo do celkovì slabší úèasti závodníkù. Proto pøíštì organizátorky uvažují opoøádání trojboje na pøelomu jara a léta. Zároveò pøiznávají, že tentokrát ponìkud podcenily i propagaci této akce. Na høišti v Sokole se v nedìli 12. øíjna mezi 10 a 13 hodinou sešly závodníci rùzných kategorií - ti nejmladší mezi pøedškolními dìtmi byli teprve dvouletí! a soutìžili s ostatními v bìhu na 40 m, skoku z místa a hodu tenisovým míèkem. Mladší žáci a žákynì a starší žáci a žákynì /r. 91, 92/ závodili v bìhu na 50 m, skoku do dálky a hodu kriketovým míèkem, jejich starší spolužáci, stejnì jako dorostenky a dorostenci a muži a ženy navíc bìželi o deset metrù delší tra�.
Zatímco nìkterá žákovská kategorie se potýkala s neúèastí sportovcù, neoèekávanì silná, oproti jiným letùm, byla kategorie žen a také novì vypsaná kategorie soutìž cvièitelek. V té zvítìzila Petra Kratochvílová.
Nejúspìšnìjší závodící rodina byli Nejedlíkovi - syn, máma i táta ve svých kategoriích vyhráli. Každý atlet, a nemusel to být jenom vítìz, dostal od organizátorek èaj a odmìnu. 
Na listopad pøipravuje oddíl všestrannosti s mateøskou školou drakiádu, v dobì uzávìrky tohoto èísla nebyl její termín znám. Sledujte proto veøejné plakátovací plochy.
mhr
DOBØICHOVICKÁ MÍLE POSEDMÉ A PØECE POPRVÉ
Zveme všechny zájemce z øad sportovcù i nesportovcù na 7. roèník dnes již tradièního bìhu Dobøichovická míle.Tento závod se uskuteèní v sobotu 8.listopadu, start první kategorie je naplánován již ve 13.00 hod pøed budovou Základní školy Dobøichovice (u mostu). Letošní roèník je významnìjší než roèníky pøedchozí, protože je organizován pøi pøíležitosti otevøení nové lávky pøes øeku Berounku.
Jsme rádi, že úèast na tomto závodu je tradiènì vysoká, pøesto kategorie dospìlých nejsou vždy zcela zaplnìny, a proto touto cestou vyzýváme zejména ty, kteøí již odrostli školním lavicím, aby si pøišli také zazávodit a zároveò mohli ukázat svým dìtem, že mají sportovního ducha. Je pøipraveno celkem 20 závodù všech kategorií, první tøi obdrží hodnotné ceny. Všechny bìhy a zejména pak závìreèné štafety se vyznaèují velkou bojovností. Je radost pak vidìt ty nejmenší, jak se dokážou nadchnout pro sportování a poprat se o vítìzství. 
B. Stejskal, øeditel ZŠ
Drátenická výstava
Pøátelé drátu a dráteníkù, ve ètvrtek 25. záøí v 16 hodin byla otevøeno již tøetí pokraèování výstavy „Drátovat, letovat, hrnce spravovat...“ ve výstavní síni „Patro“ v Mìstském muzeu v Novém Strašecí. Kromì starých hrncù, poshánìných z depozitáøù pìti èeských muzeí (takový soubor byl v ÈR pøipraven k výstavì poprvé) mùžete shlédnout drátenické výrobky Petra Musila a jeho žákù ze zadnotøebaòské drátenické školy. 
Výstava je pozoruhodná právì kontrastem starobylých drátenických artefaktù s novodobými pokusy drátenických uèòù - džarkù a trvá do 2. listopadu 2003. Bližší informace dodá Petr Musil na telefonu 257712292. 
KULTURA
V NAŠICH HRÁCH JDE O ŽIVOT
Øíká Jiøí TRNKA, z øevnického DIVADLA KOTRMELEC, které se poprvé pøedstaví v rámci kulturního Mžení:
Co Vás pøivedlo k ochotnickému divadlu?
Mìl jsem už dlouho chu� oživit malované døevìné objekty, které jsem èasodèasu vyrábìl. Zbývalo tedy jen divadlo, i když jsem mìl vìtší chu� do loutkového filmu. Trikovou animací jsem se totiž živil skoro dvacet let. Ale právì proto jsem vìdìl, že by to byla dlouhá a moc drahá práce.Takže radìji divadýlko.
Jak vznikl Kotrmelec?
Soused Pepa Sádovský zrovna nedostal za trest od øevnických ochotníkù žádnou roli, tak jsme se domluvili. Chybìl ale námìt a scénáø. Pøeložil jsem jednu u nás málo známou povídku E. A. Poea, a pak jsem ji tak dlouho pøedìlával, že z ní zbyl jen pùvodní námìt. Poeova Signora Psyche Zenobia se zmìnila v naivní Julinku, pudlík Diana v moudrého kocoura Moulu a pøibyl sám ïábel - JUDr. Roháèek. Pro Julinku jsme zvolili Majku Šímovou, která i pøes svùj dospìlý vìk neztrácí dívèí projev. Pepa bude jasný vychytralý dr. Roháèek, no a pro mì zbyl Moula. Èasem jsme ještì pøibrali Jirku Cicvárka, který nám udìlal dokonalý zvuk a efekty. /Mimochodem rozhodli jsme se pro playback, koneckoncù Spejbl s Hurvínkem taky nebyli mluveni vodièi/. Pøedstavení vzniklo vloni, hráli jsme ji dokonce až v Žamberku. I v naší druhé høe s názvem Suprlife zùstaly stejné figury a charaktery, jen v roli Julinky zaskoèí pøed dobøichovickým publikem Alice Èermáková. Tuto hru jsem už psal sám bez cizí pomoci. Jen s pomocí Boží. 
Jak se zrodil název Kotrmelec?
Hráli jsme jednou ještì bez názvu ve Tøebáni a hra vzala takový spád, že skonèila úplnì obrácenì a kdosi z publika øekl, jaký ta hra udìlala kotrmelec. V tu chvíli jsme mìli jasno a pøestali jsme vymýšlet složité názvy.
Dìkuji Vám za rozhovor
Martina Hrdlièková 

„A já jsem si vždycky myslel, jak je lidskej osud složitej. Jaký moudrý síly pøedurèují, co se má stát a co nemá. A teï vidím, jaká pitomina ovládá lidi. Naštìstí se to snad kocourù netýká.“ /úryvek ze hry Superlife, 2. dìjství/
KULTURA
Dobøichovické Mžení
v LISTOPADu 2003
v Sále Dr. Fürsta
1. listopadu, sobota v 19 h
STARÉ MAÏARSKÉ PÍSNÌ / RECITÁL
Ágnes Kutas - zpìv, housle
Jaroslav Koøán - bubny, mísy, orloj
Písnì o lásce, o životì i o smrti na maïarské lidové texty, zhudebnìná èeská poesie i autorské skladby Á. Kutas, umìlkynì, která už u nás nìkolikrát úèinkovala - s J. Lewitovou, Divadlem Žlutý kopec a pøedstavila se i jako výtvarnice samostatnou výstavou. Tentokrát ji uvidíme s Jaroslavem Koøánem, s nímž vystupuje v mnoha klubech i kostelích nejen v Èechách, ale i v zahranièí.
15. listopadu, sobota v 19 h
JAN HRUBÝ A KUKULÍN / KONCERT
Jan Hrubý - housle, viola, skladby a aranže
Jan Koláø - hoboj, moog, klávesy, zpìv
Rudolf Hálek - akordeon, klávesy, zpìv	
Ojedinìlý koncert Kukulínu právì v dobì, kdy skupina vydává novou, v poøadí osmou desku SILMARILLION! 

Kukulín už existuje pøes deset let, i když zpoèátku o ní vìdìl jen málokdo, alespoò co se týèe Èeské Republiky. Jinak tomu bylo napøíklad ve Walesu, kde se od hospody k hospodì, od klubu ke klubu opravdovým ústním podáním šíøila jména „Duo Kukulin“ a „Honza Hruby“ , plus všemožná pochvalná adjektiva. 
Pro houslistu a skladatele Jana Hrubého nebyla sláva nic nového, vždy� mìl za sebou léta hraní s bigbítem v ETC... Vladimíra Mišíka a po jejich definitivním zákaze ve Framusu 5 Michala Prokopa. Nìco nového tu ale pøece jen bylo, a to v muzice, pøesnìji v žánru. Jan Hrubý „potkal“ ve Walesu irskou lidovku, pozùstatek staré barokní hudby, promìnìný temperamentem a životním názorem irských vesnièanù, a pøijal ji za vlastní. Nejdøív hrál v duu s talentovaným akordeonistou Rudou Hálkem z chodských Domažlic. Po návratu do republiky pak vznikla kapela Kukulín, když pøibrali Jana Koláøe, špièkového hráèe na hoboj a klávesové nástroje. 
Tradièní irská hudba a s ní pøíbuzná lidovka welšská tvoøily základ, do nìhož pak Jan Hrubý pøidal to cosi rockovì, chodsky a kdovíjak jinak svoje, až vznikly osobité kukulínovské skladby. Nìkteré melodie pøevzal, vìtšinu jich však napsal sám.
Muzice, kterou Kukulín hraje, se zaèalo øíkat keltská, snad aby se zdùraznila odlišnost mezi pùvodní tvorbou v irském stylu a prostým kopírováním tradièního irského folku. Tato významová nuance se èasem setøela, pøesto lze øíct, že právì svébytnost a originalita v propojení rocku, lidovky a barokní hudby vyzvedává Kukulín nad soubory úzkostlivì støežící èistotu stylu. 
Jan Koláø je mnohostranná osobnost, co se hudby týèe. Celý svìt ho zná jako prvotøídního hráèe na hoboj, jako sólista s Èeským symfonickým orchestrem si získal uznání i slávu. Ale už odedávna ho to táhne také k bigbítu, takže má pøíznivce i mezi rockovými fanoušky. Kromì Kukulína hraje i v Pavlíèkových Big Heads. I on už pro Kukulín složil nebo zaranžoval nìkolik písní a skladeb. Je hlavním zpìvákem kapely a irské balady v jeho podání umí pohladit uši i duši. 
Ruda Hálek pøináší nejen dravý, živelný sound, který vydávají jeho „držky“ (jiný název pro akordeon), ale také zvláštní rytmické cítìní vlastní chodské muzice. Chodské rytmy a zvuk dud doprovázejí Kukulín už od jeho vzniku. Ruda Hálek je také znám svým procítìným, expresívním zpìvem.
Bìhem let se v Kukulínu objevilo mnoho dalších interpretù, kteøí obohatili kapelu o svùj hudební projev, o svou tváø. Patøí k nim napøíklad welšský zpìvák Peter Mustill, Michal Prokop a Petr Skoumal (na Èerných ovcích), kytarista Václav Veselý a další. Najdete je jako hosty, ovšem nepostradatelné hosty, na kukulínovských projektech. 
Patricie Frecerová, èervenec 2002
22. listopadu, sobota v 15 h
DIVADLO BEZ OPONY - ROZPUSTILÉ POHÁDKY	
Divadlo pro dìti od 4 let
Revue pohádek z pouti, v kombinaci èinohry s maskami a loutkami
Pán od støelnice spoleènì s Honzíkem a dìtmi z obecenstva si vystøelí tøi pohádky: 
Jak koèièka s Mourkem letìli k nebi
Proè se Pepík Koèkodan nedostal do pekla
Jak se král Medolíz v mlsném království nauèil jíst chleba.
22. listopadu, sobota v 19 h / DIVADLO PRO DOSPÌLÉ
DIVADLO KOTRMELEC uvede hry
Veèer se mám sejít s Helenou a teï tohle…
Superlife, spol. s ruèením neomezeným
Dvì loutkové pohádky pro dospìlé. Dìti je mohou vidìt, ale nerozumí jim /nìkteøí dospìlí prý ano/. Trochu sarkastické, naivnì moralizující a neakèní - nikdo v nich nikoho nehoní. Pøesto jde vždy o život. Ne nadarmo v nich vystupuje ïábelský právník….Se zvukovými efekty a playbackem - ostatnì ani Spejbla s Hurvínkem nemluvili na scénì vodièi…
29. listopadu, sobota v 18 h / VÝSTAVA
VERNISÁŽ PRODEJNÍ VÝSTAVY sušených vazeb 
MARTINY BULANTOVÉ
Výstava potrvá do 14. prosince a bude otevøena od 30. listopadu každý den mezi 12 a 19. hodinou.
Martina Hrdlièková

SPORT
Basketbalové soustøedìní
Ve dnech od 17. do 27. 8. 2003 se hotel Modrá Hvìzda v Rokytnici nad Jizerou stal pøechodným domovem basketbalistek z Dobøichovic. Celkem 60 úèastnic mìlo pøedem naplánovaný program, jehož hlavním cílem byla intenzivní pøíprava na nastávající basketbalovou sezónu.
Družstvo pøípravky (zde bohužel pøijelo málo dìvèat, protože v tomto vìku ještì dostaly pøednost babièky a tábory) trénovalo pøevážnì v malé školní tìlocviènì, žaèky - perla naší basketbalové party, spoleènì s dorostenkami spojenými s èástí družstva žen se pravidelnì støídalo v hale a na kondièce - bájeèné a oblíbené byly zejména místní sjezdovky !!!
Trénovalo se 3x dennì pod vedením kondièního trenéra, 2 asistentù a hlavní trenérky.
Na víkend, kdy už všechna dìvèata „mìla dost“ se dostavila kompletní sestava našeho ženského Áèka, které 2 dny pilnì trénovalo (doplnìné o nìkteré dorostenky, které v letošní sezónì již obléknou dres dospìlých) kombinaci našeho útoku.
Po celých deset dní nám pøálo poèasí a zatímco v Dobøichovicích byla úporná vedra, na naší „vysokohorské“ pøípravì bylo krásnì sluneèno, ale dostateènì vhodno pro bìhání.
Co v nastávající sezónì?
Oddíl košíkové v letošní sezónì pracuje s družstvy minižaèek a pøípravky, minižákù a pøípravky, žaèek a žákù, dorostenek, žen a mužù celkem zhruba 140 hráèù a hráèek, nepoèítaje družstvo žen „B“, které své brány pro rekreaèní košíkovou otevøelo všem ženám od letošního záøí. 
Od žákovských kategorií se všechny týmy zúèastní pravidelných soutìží Støedoèeského kraje s výjimkou mužù, kteøí svojí soutìž hrají v Praze. 
Koncem záøí konèí pøípravné období, kdy žaèky absolvovaly ligovì obsazený turnaj v Kraslicích a odvezly si pøedposlední místo a od pøíèky o stupínek lepší nás dìlil jen krùèek. Dále jsme odehrály pøípravné utkání s Aritmou, kde zvítìzila výšková pøevaha soupeøe a náš strach. Ještì nás èeká pøátelák na BA Sparta a pak na poèátku listopadu vstoupíme do soutìže.
Dorostenky trénují spoleènì se ženským „A“ týmem, spoleènì odehrály vítìzné utkání s pražskou Viktorkou a ještì je èeká dorost Berouna.
Mistrovská utkání

Ženám mùžete do vánoc pøijít 
do velké tìlocvièny sokolovny fandit:
1. 11. 2003	s Brandýsem od 12,00hod
1. 11. 2003	s Ml.Boleslaví od 10,00hod
29. 11. 2003	se Slaným od 17,00
30. 11. 2003	s Kladnem od 10,00

Dorostenky mùžete vidìt hrát:
26. 10. 2003 	s Kostelcem od 11,30
8. 11. 2003	s Kladnem od 13,00
9. 11. 2003	s Berounem od 10,00
7. 12. 2003 	s Pøíbramí od 10,00

Rozlosování kategorie mladších a starších žákyò doposud není, nebo� se hrála kvalifikace o žákovskou ligu a krajské soutìže tak zaèínají pozdìji.
Žáci budou do soutìže zaøazeni v lednu 2004.
Pokud máte zájem dítì zaøadit do naší velké party, dveøe jsou stále otevøeny. Pokud máte zájem si sami košíkovou zahrát, také není problém. 
Veškeré informace na tel. 736 673 909 - Hana Geisslerová Brejlová
Volejbalové soutìže zahájily
Zaèátkem øíjna zahájila naše volejbalová družstva mistrovské soutìže. Uvádíme pøehled utkání, sehraných do uzávìrky tohoto èísla.

Prvoligové družstvo mužù prohrálo doma s Hradcem Králové 3 : 2 a stejným pomìrem porazilo Èeskou Tøebovou. Venku prohrálo s Ústí n. Labem 3 : 0 a s MFF Praha 3 : 2. Naši tak po ètyøech zápasech mají 4 body ze 12 možných. Za vítìzství 3 : 0 nebo 3 : 1 jsou 3 body, za vítìzství 3 : 2 1 bod, za prohru 3 : 0 nebo 3 : 1 není žádný bod a za prohru 3 : 2 je 1 bod.
Na výkonu mužstva je zatím vidìt, že chybìjí zranìný J.Poduška aj. Vokál, který odešel do zahranièního angažmá. Doufejme, že se s tím naši èasem vyrovnají. 
Do konce roku je èekají ještì tyto zápasy doma:
31. 10. s Brnem, 1. 11. s È. Budìjovicemi, 21. 11. s Ústí n.Labem, 22. 11. s MFF Praha, 5. 12. s Technikou Praha a koneènì 6. 12. s Benátkami n. Jizerou.

Béèko mužù si ve 2. lize vede zatím o nìco úspìšnìji. Po úvodních dvou prohrách venku s Libercem B /3 : 0 a 3 : 0/, porazilo na domácí palubovce Bílou Horu dvakrát 3 : 0. Doma do konce roku sehrají ještì ètyøi dvojzápasy:
25. 10. s Jabloncem, 1. 11. s Ústí n. Labem, 15. 11. s Pøíbramí a 6. 12. s Meteorem Praha.

Naše druholigové družstvo žen po prohøe v Liberci /3 : 1 a 3 : 2/ zvítìzilo doma nad Mìlníkem dvakrát 3 : 0. Do konce roku sehrají doma už jenom tøi dvojzápasy:
25. 10. se Škvròany, 22. 11. s Dìèínem a 6. 12. s Plzní
HgS
KRÁTKÉ ZPRÁVY Z OKOLNÍCH OBCÍ
Zaostøeno tentokrát na Mníšek pod Brdy
Dominanta nedalekého mìsteèka, mníšecký zámek, prochází v souèasné dobì rozsáhlou rekonstrukcí. Pro veøejnost by se mìl otevøít již pøíští léto, èásteènì v novém plášti, ale kompletnì s novým „obsahem“ pro návštìvníky. Na nìm již dnes pracují noví správci zámku, manželé Digrínovi, kteøí pøedèasem vyhráli konkurz na správu zámku a za uskuteènìním své pøedstavy pøijeli až ze severní Moravy.
Jejich koncepce vychází vstøíc potøebì Správy státních zámkù umístit zde mobiliáø, sklad cenných pøedmìtù historické hodnoty a zároveò èást zámku otevøít pro veøejnost. Inspirovala je doba posledních zámeckých pánù, mìš�anského rodu Kastù, kterým patøil zámek mezi lety 1910 - 25, a tak i budoucí návštìvníky zámku má zcela pohltit atmosféra secese. „Naším cílem je dát zámku prvorepublikový image, a to do dùsledkù. Chceme tady otevøít secesní restauraci, bude znít swing a dixielend. Samotné zámecké prohlídky budou mít dvì roviny - jednak faktickou, a jednak, øeknìme divadelní. To znamená, že se kromì historických faktù návštìvníci pøi hraných, kostýmovaných scénách v jednotlivých sálech zámku potkají i s „domácími pány“, jak kupøíkladu hrají šachy a hovoøí o politice“, upøesòuje správce Digrín. Kromì toho plánují v areálu otevøít galerii, prodejnu suvenýrù a také dìtský koutek s hlídací službou pro dìti.
Manželé Digrínovi už v létì zámecké nádvoøí a pøilehlý park otevøeli pro veøejnost pøi poøádání Zámeckých slavností, zpestøených ukázkami historických øemesel, keramikou, vystoupeními šermíøù a mušketýrù. Nechybìl program pro dìti a výstava amatérských malíøù s workshopem na téma „To bych nikdy nevìøil, co dokážu nakreslit“. Digrínovi spolutvoøí mníšecký kulturní spoleèenský život také vydáváním ètvrtletníku Brdská stopa, vìnovaného zajímavostem z Mníšecka, Dobøíšska i Dolního poberounèí a poøádáním pravidelných besed se známými osobnostmi. Pøidáme-li k jejich aktivitám repertoár mníšeckého Divadélka Káji Maøíka Jana Rosáka a èinnost spolku Rorejs, zamìøenou na prezentaci pozoruhodných amatérských divadel, dostaneme obraz Mníšku pod Brdy jako mìsteèka s vskutku barevným životem.
mhr
KULTURA V SOUSEDNÍCH OBCÍCH
ØEVNICE
Sál Zámeèku / 8. 11. v 19.00 hodin
Koncert skupiny Marcipán
Mladí profesionálové z rùzných hudebních žánrù hledají a nacházejí nová aranžmá a neotøelé instrumentace
starých lidových písní.
Galerie salonu No1
Výstava volných a digitálních prací výtvarníka a ilustrátora Martina Zhoufa - do 5. listopadu

Výstava kreseb a objektù Štefana Mlicha - od 7. listopadu

15. 11. v 19.00 hodin
Pøedstavení hradeckého divadla Dno: „Salon na dnì“
Mníšek pod Brdy, Zámek
Modrý salónek - Beseda s cestovatelem Pavlem Pavlem, termín v dobì uzávìrky nestanoven
Setkání s vzácným hostem, cestovatelem inženýrem Pavem Pavlem, který se proslavil v roce 1986, když s výpravou Thora Heyerdahla „nauèil chodit“ sochu moai. Téma besedy bude „Záhadné sochy moai na Velikonoèním ostrovì“. 
PROGRAM OKOLNÍCH KIN

                                    CLUB KINO ÈERNOŠICE
1.11. so - live: DELIQENT - rockový koncert, 20.30 hod.
6.11. èt - kino: FRIDA - USA/2002 - biografický, 19.30 hod.
7.11. pá - live: TOYEN + NASLOUCHEJTE HLASU VYPRAVÌÈE - rockový koncert, 20.30 hod.
9.11. ne - kino pro dìti: PRASÁTKO A JEHO VELKÝ PØÍBÌH - USA/2003, animovaný, 16.00 hod.
13.11. èt - kino: DÌVÈÁTKO - ÈR/2002 - hoøká tragikomedie, 19.30 hod.
14.11. pá - live: V. NECKÁØ REVIVAL - koncert, 20.30 hod.
20.11. èt - kino: TELEFONNÍ BUDKA - USA/2002 - thriller, 19.30 hod.
21.11. pá - párty: PRVNÍ NAROZENINY CLUBU KINO - 20.00 hod.
23.11. ne - kino pro mládež: JOHNNY ENGLISH - GB/2003, špionážní komedie, 16.00 hod.
25.11. út. - kino: JEŽÍŠ - USA/1990, hraný dokument, 19.00 hod.
27.11. èt. - kino klub: SLADKÝ ŽIVOT - IT, FR/1960, 19.30 hod. 
28.11. pá - live: B.LUES - rockový koncert, 20.30 hod.
Na závìr roku se s Vámi pøijde rozlouèit parta muzikantù (P.Muk band, I.Hlas band, Toyen…) ukrývajících se pod hlavièkou B.LUES a zahraje Vám své verze písnièek, které mají rádi. (CH. Rea, M. Knopfler, E. Clapton, T. Petty, U2 až po V. Mišíka)
Èernošice 252 28, Fügnerova 263
Rezervace míst na tel.: 251 640 397 od 17.00 hod.
kinO Radotín 
1. sobota - 17 a 19:30 hodin / Stvoøeni pro lásku (FR/HONG-KONG)
2. nedìle - 17 a 19:30 hod. / Chladnokrevnì (USA)
7. pátek - 17 a 19:30 hod. / Zloèin pátera amara (MEX)
8. sobota - 17 a 19:30 hod. / Terminátor 3: Vzpoura strojù (USA)
9. nedìle - 17 a 19:30 hod. Tichý amerièan (USA/SRN/AUSTR)
14. pátek - 17 a 19:30 hod. / HULK (USA)
15. sobota - 17 a 19:30 hod.
16. nedìle - 17 a 19:30 hod. / Nevìrné hry (ÈR)
21. pátek - 17 a 19:30 hod. / Sexuální rekonstrukce (USA)
22. sobota - 18 hod. / Pavuèina snù (USA)
23. nedìle - 17 a 19:30 hod. / Adaptace (USA)
28. pátek - 17 a 19:30 hod. / Božský bruce (USA)
29. sobota - 17 a 19:30 hod. / Jak ztratit kluka v 10 dnech (USA)
30. nedìle - 17 a 19:30 hod. / Bílý oleandr (USA)

DÌTSKÁ PØEDSTAVENÍ (vstupné 20 Kè)
2. nedìle - 15 hodin / BUDULÍNEK
9. nedìle - 15 hodin / PANE, POJÏTE SI HRÁT
16. nedìle - 15 hodin / KAMARÁD KRTEÈEK
23. nedìle - 15 hodin / MIKEŠI
30. nedìle - 15 hodin / VYLÉÈENÝ ÈERTÍK

 Pokladna otevøena 1 hodinu pøed pøedstavením
Zmìna programu vyhrazena tel. 257 910 322
Program širokoúhlého kina v Litni
zaèátky vždy v 18. 00 hod, vstupné 53 Kè
sobota 8. listopadu - RYCHLE A ZBÌSILE 2 /USA/
sobota 15. listopadu - DOBA LEDOVÁ
Kino nehraje od 16. 11. do 31. 12.
Na leden pøipravuje:
Fanfán Tulipán, Jedna ruka netleská a další zajímavé filmy