DOMÁCÍ ZPRAVODAJSTVÍ
Další prezentace projektu ulice 5. kvìtna
Na zatím posledním, èervencovém setkáním veøejnosti se zástupci projekèní kanceláøe, povìøené rekonstrukcí dobøichovické tepny, se mìlo hovoøit pøedevším o tom, jaké stromy nahradí stávající lípy. Zástupce ateliéru architekta Kouckého si pøišli poslechnout kromì radních a starosty zejména obyvatelé ulice 5. kvìtna. V úvodu prezentace architekt Koucký shrnul obecná východiska k nové vizi – snaze povýšit ulici z vesnického prostoru na prostor malého mìsta. Konstatoval, že se pøi projektování opíral o význam, který ulice i v historii mìla a poznamenal, že ho chtìjí podtrhnout i propojením s dalšími významnými místy – se zámkem, s nábøežím k nové lávce i s plánovaným chodníkem ke Karlíku, lemovaným sochami z pravidelných dobøichovických sochaøských symposií. 
Poté ing. Nováková, autorka znaleckého posudku, který prosazuje pokácení stávajících starých stromù, spolupracující s ateliérem na projektu osázení novými stromy, prezentovala názor, že nemocné a v zásadì pro toto místo nevhodné lípy, jejichž pøirozenì velká koruna se musela neustále oøezávat, budou nahrazeny stromy malokorunnými, kvetoucími a s rùznobarevným olistìním, které však také brzy dorostou do velikosti dnešních lip. Konkrétní druhy zamýšlených stromù ale tentokrát ing. Nováková neuvedla.
Následující diskuse se pak stále znovu stáèela ke støetu dvou odlišných pohledù – odpùrcù a zastáncù kácení stoletých lip v ulici, ale nejen to – v obecném pohledu se za tìmito stanovisky odrážel obecný spor jednìch, kteøí prosazují cestu Dobøichovic ke statutu mìsta a tìch, co jsou spokojení s vesnicí. Z øad obèanù na jedné stranì zaznìla námitka, že ne všechny lípy jsou nemocné a tudíž ke kácení. Byla slyšet i obava, jestli ing. Nováková, která je jednak autorkou dendrologického posudku, o který se opírá kácení lip a k tomu spolupracovnice arch. Kouckého, zodpovìdná za návrh nové výsadby stromù v ulici, není ve støetu zájmù. Z pléna padl dokonce i návrh na vypsání referenda o kácení èi zachování zdejších lip. 
Starosta uvedl, že rada rozhodla o øešení rekonstrukce ulice jako celku prostøednictvím renomovaného architektonického ateliéru ze znalosti vìci. Argumentoval, že Dobøichovice svou strukturou, výstavbou, ale i charakterem spoleèenského života jsou bližší okolním mìstùm Øevnicím i Èernošicím spíše, než napø. sousedním Letùm, které naopak zdùrazòují charakter støedoèeské vesnice a spolu s radními pøesvìdèoval obèany o tom, že bude lepší obmìnit všechny stromy najednou, aby ulice nemusela být stále rozkopávaná. Po diskusi pøišla na øadu prezentace realizovaných i nerealizovaných projektù ateliéru arch. Kouckého a dohoda, že na pøíští setkání pøipraví konkrétní poèítaèovou vizualizaci nové výsadby v ulici 5. kvìtna.
Martina Hrdlièková
Práce na rekonstrukci ulice 5. kvìtna zaèaly
V polovinì srpna zaèaly terénní a stavební práce na rekonstrukci ulice 5. kvìtna. Stavbu provádí firma Ekis s.r.o. První èást probíhá „za rohem“ ve Vítové ulici. Byla vyznaèena nová komunikace pro pìší s navázáním na cestu v parku, která se již dláždí malými kostièkami a pøekládá se vozovka do oblouku. V dobì tvorby tohoto èlánku zaèalo i postupné kácení starých lip, nejprve na jižní stranì ulice (pøed Landovými a statkem pana Klána). Koncem srpna by mìl nastoupit i Telecom a provést velkou rekonstrukci místních telefonních kabelù, takže zmizí nevzhledné a køivé telefonní sloupy a provìšené dráty a každý dùm bude pøipojen pouze z podzemního kabelu. 
Témìø dennì se zde pohybují kameramani a redaktoøi TV Nova ve snaze natoèit kácení lip, takže jsme všichni zvìdavi, jak budou Dobøichovice presentovány v této vysocekoláèové televizi. 
Práce budou probíhat minimálnì do poloviny øíjna a budou ukonèeny výsadbou nových stromù, vhodných svým vzrùstem a vzhledem pro ulice, což bude koncem øíjna, protože to již bude optimální doba pro výsadby stromù. 
vk
Èištìní Berounky má zpoždìní, komise podhodnotily potøebné náklady
V tìchto dnech se objevila na stránkách MF DNES vcelku nenápadná zpráva o tom, že Povodí Vltavy se chystá vyèistit ještì bìhem srpna povodní zanesenou øíèku Mnichovku v Mnichovicích u Prahy. Pøitom vyèištìní koryta Berounky na zhruba osmi místech slíbili zástupci Povodí na jednání se starosty našeho mikroregionu, které se uskuteènilo už na konci ledna v letovském Sále u Kafkù a to krátce po medializaci petice dobøichovických obèanù za vybagrování koryta Berounky. Tehdy iniciátor schùzky, letovský starosta a pøedseda mikroregionu Jiøí Hudeèek vìøil, že letošní rozpoèet Závodu Berounka, nìkolikanásobnì vyšší než vloni, dává pøedpoklad, že plánované práce probìhnou optimálnì. Podle plánù øeditele závodu Berounka ing. J. Jandy se koryto mìlo bagrovat od dubna a mìlo být dokonèeno v prùbìhu letošního roku.
Realita je ale trochu jiná: Povodí sice vypracovalo projekt, ale Berounka na jeho realizaci èeká dodnes. A proè celý rok od povodnì? Ing. Pavel Kováø z Ministerstva zemìdìlství mi k tomu sdìlil, že pøíèinou zdržení na Berounce je skuteènost, „že komise, které vyhotovovaly tzv. škodní protokoly, odhady podcenily v prùmìru desetinásobnì, a v nìkterých konkrétních pøípadech i mnohonásobnì vícekrát. Po opakovaných urgencích ze strany ministerstva Povodí zdokumentovalo tento nárùst až minulý mìsíc, teprve pak tyto akce mohly být zaøazeny do programu odstraòování povodòových škod, financovaných Evropskou investièní bankou.“ 
Podle slov pana Nekuta ze støediska Beroun, je podnik rozhodnut zaèít ve druhé polovinì srpna èistit koryto v Øevnicích, ve stejné dobì bude znát dodavatele, který na základì výbìrového øízení vyèistí øeku v úseku dalších dvou kilometrù pod dobøichovickým jezem na zaèátku záøí. „Problém s financemi nemáme, chybí nám jen vyjádøení referátu životního prostøedí, že mùžeme do øeky jako významného krajinného prvku vstoupit“, øíká pan Nekut. 
Naproti tomu ovšem Ministerstvo zemìdìlství varuje, že schválení financování tìchto prací pøedpokládá až v polovinì záøí a teprve potom bude mít Povodí potvrzen zdroj penìz. „Do té doby Povodí sice mùže zaèít, ale vzhledem ke své nepøíliš dobré situaci by na sebe nemìlo brát další a další rizika.“, dodává pracovník ministerstva Ing. Kováø.
Martina Hrdlièková
Stavba železnièního koridoru pøejezd v Luhu nezruší
Plánovaný rychlostní koridor, který napøíklad v Èernošicích pøinese posun mokropeského nádraží i zmìny na nìkterých pøejezdech, k nám takové radikální zásahy patrnì nepøinese. Starosta jednal s ing. Kalou ze Stavební správy Èeských drah, který má projekt koridoru na starosti o eventuálním zrušení problematického pøejezdu ve Všenorské ulici a adekvátním øešení zdejší dopravní situace. Podle slov ing. Kaly však dráhy stávající stav zachovají. „Pøejezd rušit nebudeme, vybavíme ho ale moderním signalizaèním zaøízením. Pøesto jistá pravdìpodobnost, že obèas budou závory dole déle vzhledem k èetnosti projíždìjících vlakù stále bude.“ Projekt koridoru, který je nyní na samém zaèátku, bude napøíklad znamenat, že na našem nádraží bude ke každé koleji zøízeno vlastní nástupištì, pøístupné pouze podchodem a definitivnì skonèí pøecházení cestujících pøes koleje pøi nastupování do vlaku na Prahu. Dobøichoviètí obèané, bydlící v blízkosti trati se také doèkají protihlukových zábran. Jak podotkl ing. Kala, vše bude s tìmi, jichž se vìc týká, vèas projednáno.
mh
Most pro pìší pøes Berounku se brzy vyklene
Stavba nové lávky právì postoupila do té i z hlediska obèanù zajímavìjší fáze – ocelový pylon je natøený poslední vrstvou nátìru a pøesunul se z Vítkovických železáren pøímo na staveništì, pøièemž následovat ho budou i jednotlivé díly mostní konstrukce. Dokonèena byla betonáž základu støedového pilíøe a podle pøedpokladu zastupitele Petra Kaplana do konce srpna beton dosáhne pøedepsané pevnosti, takže 32 m vysoký pylon by už na konci srpna mìl stát na svém místì. Pak bude následovat montáž mostovky na lanech.
mh
Rada má na stole návrh na prodej obecních bytù
Nedlouho po zasedání zastupitelstva, které se zabývalo složitou finanèní situací obce a úvahami o prodeji vybraného obecního majetku, byli také radní na svém jednání seznámeni s návrhem rozparcelovat, zainvestovat a postupnì rozprodat obecní pozemky v areálu pod bývalým JZD na stavbu rodinných domù. Diskutovali rovnìž o zámìru v budoucnu prodat i nìkteré další nemovitosti (napø. podíl na domu è.p. 85 v Raisovì ulici, èi pozemky pod chatami). Radní Petr Kaplan pøišel s návrhem zvážit možnost prodeje obecních bytù ve dvou bytových domech v ulici Za Parkem a získané prostøedky využít spolu s dotací státu na stavbu nových sociálních bytù, které obec pro øešení situace lidí v nouzi zatím nemá. Po projednání v radì se Kaplan chystá pøedložit tento návrh i na nejbližším zasedání obecního zastupitelstva.
mh
Chystané projekty aneb 
„Ze šuplíku rady obce“
 projekt na opravu hrází po povodni – starosta bude hledat možnosti, kde získat grant èi dotaci na toto protipovodòové zaøízení,
 projekt chodníku v Karlické ulici – jedno z budoucích nejzajímavìjších míst v Dobøichovicích, tady budou umístìny sochy vzniklé na sochaøském symposiu. Chodník by mìl vést až do Karlíka,
 projekt na zklidnìní dopravy v obci – kruhový objezd na køižovatce Pražská/Palackého – šance k vyøešení problému, který pøipomíná nejedna petice obèanù,
 projekt rekonstrukce parku – v pøedstavách architektù má toto dosud nevzhledné místo mít i kašnu, která v létì mùže sloužit jako jakési koupalištì.	
Martina Hrdlièková
Pocta záchranáøùm –
– rok poté
Asi všichni alespoò v duchu vzpomínáme na loòský srpen a velkou vodu, která zaplavila polovinu Dobøichovic. Naší dobrovolní hasièi zorganizovali v sobotu 16. srpna velkou hasièskou akci, urèitì nejvìtší v naší obci za posledních mnoho let. Na poli proti nové škole se sjelo v plné parádì 24 hasièských sborù s technikou. Pozvání pøijala vìtšina sborù, jejichž hasièi loni pomáhali v naší obci. A tak jsme se opìt po roce sešli s našimi pøáteli z Kromìøíže, Napajedel, Jarcové, Ratají, oboru u Boskovic, Nepvázky, Horní Bøízy, Kamenného Újezdce, Chýnì, Rudné, Solopisk, Mníšku, Líšnice, Jílovištì, Klínce, Tìptína, Kosoøe a spolu s nimi se tohoto setkání úèastnili i hasièi ze sousedních obcí – Let, Mokropes, Øevnic. Setkání doplnily profesionální hasièi z pražského letištì, vodní záchranná služba z Liberce, drážní hasièi z Prahy, záchranná služba Samaritánù, záchranka pana Bulíèka ze Øevnic a další. Celkem se se setkání zúèastnilo 260 hasièù a záchranáøù.
Nejprve bych rád podìkoval organizátorùm celé akce – všem èlenùm výjezdové jednotky Sboru dobrovolných hasièù Dobøichovice, kteøí se na pøípravì a organizaci celé akce podíleli. Myšlenka uspoøádat celou akci vznikla zhruba pøed pùl rokem a jejím cílem bylo za prvé ukázat možnosti souèasné záchranáøské techniky, ale zároveò bylo uspoøádání této akce myšleno jako urèité podìkování všem, kteøí se zde pøed rokem podíleli na záchranáøských pracích pøi loòských povodních a dostali naši obec z nejhoršího. Organizátorùm se podaøilo pozvat do Dobøichovic témìø všechny jednotky hasièù a záchranáøù, kteøí se podíleli na záchranáøských akcích a následné likvidaci škod napáchaných loòskou povodní. Bìhem sobotního dne 16. srpna byla pøedvedena celá øada ukázek záchranáøských prací a mohli jsme vidìt pøi akci i nejmenší èleny SDH Dobøichovice pøi hašení makety školy. 
Srpnová povodeò loòského roku byla ta nejvìtší, kterou kdo z nás mùže pamatovat a její dùsledky budeme poci�ovat ještì nìkolik let. Pøírodní katastrofy, kterou tato povodeò jistì byla, budou zcela jistì bez ohledu na vývoj techniky provázet lidstvo i nadále. Je tøeba se na tyto události dívat i z hlediska toho co nám pøinesly pozitivního. To že pøi povodni nikdo neutonul, že se podaøilo øadu vìcí zachránit a že se život v naší obci velmi brzy dostal do normálních kolejí není samozøejmostí, ale je to zásluhou mnoha profesionálních a dobrovolných hasièù, záchranáøù, místních obèanù a dobrovolníkù z celé republiky, kteøí neváhali a pøijeli nám na pomoc, nìkteøí dokonce na úkor svého volna nebo dovolené. A já bych chtìl tímto znova podìkovat všem, kteøí se na likvidaci škod v naší obci podíleli. Chtìl bych také podìkovat všem, kteøí vìnovali nemalé èástky na obnovu školy, školky, ale i konkrétním povodní zasaženým lidem. Vìtšina z tìch, co zde pomáhali nebo finanènì pøispìli to dìlali pouze proto, že cítili, že je potøeba v této nelehké chvíli pomoci všem potøebným. Øada z nich pomáhala zcela anonymnì a tak jim ani nikdo nemohl podìkovat. Vìøím však, že to kladné co nám povodeò pøinesla byl právì urèitý pocit sounáležitosti s ostatními a vìøím, že pokud postihne nìjaká katastrofa jinou oblast èi obec tak že se najde mezi dobrovolnými pomocníky i øada obèanù právì z Dobøichovic.
Michael Pánek
ZPRÁVY ZE ŠKOL
Základní umìlecká škola
Opìt se blíží zaèátek školního roku. Pro ZUŠ Dobøichovice je tento školní rok rokem zlomu. Koneènì se podaøilo to, o co jsme se tøi roky snažili. Ministerstvo školství, mládeže a tìlovýchovy zaøadilo naši novì vzniklou ZUŠ do sítì škol, školských a pøedškolních zaøízení. Z toho vyplývá, že máme všechny výhody ale i povinnosti státní školy.
Toto je velký úspìch. Dalším je to, že koneènì vyuèujeme pod jednou støechou. Od dubna probíhá výuka v budovì bývalé zvláštní školy v Lomené ulici è. 159. Touto cestou bych chtìla podìkovat vedení naší obce a všem firmám, které se podílely na stavebních i nestavebních úpravách a zaøizování této budovy. Naši žáci navštìvují velice pìkné prostøedí a kdo nevìøí, mùže se kdykoliv pøijít podívat.
Èeká nás obtížné období pøechodu na systém státní školy, ale já i ostatní pedagogové se na školní rok 2003/2004 tìšíme. Výuka bude i nadále probíhat ve dvou oborech – hudebním a výtvarném. Máme ještì nìkolik volných míst na kytaru a na výtvarnou výchovu. Zájemci se mohou pøijít zapsat první týden v záøí v odpoledních hodinách. V tomto týdnu také bude probíhat domluva rozvrhu individuálních hodin na hudební nástroje. Proto žáci a rodièe neváhejte a pøijïte co nejdøíve. Ostatní informace a rozvrh hromadné výuky na vás bude èekat jako vždy na centrální nástìnce proti vchodu do budovy.	A nový školní rok bude moci zaèít.
bp
Osvìtová beseda
Ani naše osvìtová beseda nepøestala fungovat. Na první týden v záøí pøipravujeme zápis do tìchto kurzù:
 øezbáøství pro dìti
 angliètina pro dìti i dospìlé
 francouzština pro dìti i dospìlé
Výuka bude probíhat v budovì ZUŠ v Lomené ulici è. 159 a zde vám také poskytneme veškeré informace a pøípadnì vás i zapíšeme. Na všechny zájemce o kurzy ZUŠ i Osvìtové besedy se tìší.
Mgr. Barbora Pelikánová
Kritéria k zápisu 
do školní družiny
Vzhledem k tomu, že zájem o umístìní dìtí do školní družiny pøi ZŠ Dobøichovice pøevyšuje její kapacitu (3 vychovatelky po 25 dìtech), je tøeba, aby rodièe dìtí splòovali urèitá kritéria, ke kterým bude pøihlédnuto pøi zápisu do družiny ve školním roce 2003/2004.
 Oba rodièe (matka, je-li samoživitelka) musí být øádnì zamìstnáni a toto uvedou na pøihlášce. 
 Dìti, jejichž matka je na mateøské dovolené, èi z jiného dùvodu nepracuje, budou zapsány pouze v pøípadì, že uchazeèù s výše uvedenou splnìnou podmínkou bude ménì než je kapacita školní družiny – 75 dìtí.
 Zápis do družiny probíhá první školní den (1. záøí 2003) ve tøídì školní družiny, ve II. patøe staré èásti budovy 1. stupnì od 9. hodin.
 Provoz družiny zaèíná také první školní den, tzn. že dìti mohou již ten den po vyuèování družinu využít.
	Ved. vychovatelka ŠD
Mateøská škola rok poté
Mám-li být upøímná, nechce se mi vzpomínat. Obraz mateøské školy zrcadlící se ve špinavé vodì rozlité øeky Berounky se ale nedá z pamìti vymazat. Hraèky, nábytek, malé sedací soupravy nasáklé bahnem, dobrovolníci v holínkách s lopatkami a kbelíky likvidující vzniklou spouš�... O tragédii a ztrátách vzniklých loòskou povodní bylo øeèeno a napsáno už mnoho slov. Mnohokrát zaznìla slova díkù tìm, kteøí se na rekonstrukci a obnovì MŠ podíleli. Nepøipadá mi dùležité je opìt jmenovat a vyèíslovat kdo, jak a kolik. Je jich hodnì a vìdí, jak moc si jejich pomoci vážíme. Dnes, rok poté, stojí v naší obci na stejném místì stejná budova mateøské školy. Uvnitø je však „nová“. Pokud jste se byli podívat , uznáte sami, že voda vzala, ale také dala. Všechny tøídy jsou vybaveny novými základními pomùckami , hraèkami a tím, co dìti ke svému spokojenému bytí zde potøebují. Mnoho pomùcek však ještì chybí a bude trvat nìkolik let, než bude základní vybavení pro výchovu a vzdìlávání na takové úrovni, jako pøed povodní. Jsme rádi, že napø. Obecní úøad prostøednictvím Výboru Dobré vùle Nadace Olgy Havlové pomùže finanènì pøi rekonstrukci školní zahrady, která bude probíhat již nyní v letních mìsících. Stále bude kde finanèní prostøedky použít. ....a tak dìti mají kde si hrát, uèit se a radovat. Mají milé a pøívìtivé uèitelky, které se jim vìnují, laskavé paní kuchaøky, které pro nì dobøe a rády vaøí a ostatní personál, jež peèuje o èistotu a pohodlí. Jsou to naše dìti, radujeme se z jejich radosti. A nikdo si už nepøeje na školním pozemku jinou vodu, než tu , co mají dìti v bazénu.
Monika Víšková, øeditelka MŠ
Peníze na opravy bytového fondu poškozeného povodní
Majitelé rodinných domù nebo bytù, kteøí byli postiženi loòskou povodní stále èekají na proplacení pøíspìvkù státu na opravy jejich bytového fondu. Nechceme zde psát o pravidlech, podle kterých se peníze jednotlivým žadatelùm proplácejí, ta se nezmìnila a vìtšinou je dobøe znáte, ale problém je v tom, že peníze od krajského úøadu nedostáváme a proto vám je nemùžeme pøevádìt. 
Nedávno probìhla v tisku diskuse mezi Ministerstvem financí a Jihoèeským krajským úøadem, ze které si mùžete udìlat obrázek o tom, jak vláda myslí pomoc obèanùm vážnì: 
Podle mluvèího MF ÈR Petra Dimuna krajské úøady postupují pøi žádostech o peníze z Fondu solidarity Evropské unie pomalu a žádosti obèanù a obcí tak nejsou uspokojeny. „O èerpání tìchto penìz totiž musí kraje na ministerstvo písemnì požádat a bez toho nemùžeme peníze poskytnout,“ vysvìtlil Dimun s tím, že to není požadavek ministerstva, ale Evropské unie. Podle Dimuna tak mohou za pomalé uvolòování penìz kraje a nikoliv ministerstvo. 
Na toto sdìlení reagovala mluvèí Jihoèeského krajského úøadu Maria Ptáèková. „Krajský úøad je vlastnì jen prostøedníkem pro toky tìchto financí z pøíslušného ministerstva do obcí a má za povinnost administrativnì zpracovat jejich požadavky podle centrálnì dané metodiky a postupovat je ministerstvu, které je provìøuje a posuzuje. Peníze pøicházející na kraj na základì rozhodnutí Ministerstva financí okamžitì posíláme obcím. Bohužel jejich požadavky mnohonásobnì pøevyšují èástky, které obce doposud získaly a není se co divit jejich nespokojenosti i rozhoøèení obèanù,“ øekl Právu jihoèeský hejtman Jan Zahradník. Zároveò zdùraznil, že kraj neposkytuje státní peníze na obnovu bytového fondu pøímo obèanùm, nýbrž do povodòových fondù obcí. K tomuto úèelu stále chybí finance na pokrytí žádostí obcí jen v jihoèeském kraji v celkové výši 151,5 miliónu korun. Napøíklad jen mìsto Èeské Budìjovice postrádá ve svém povodòovém fondu 65 miliónù, aby mohlo vyhovìt žádostem obèanù na státní pomoc pøi obnovì bytového fondu. 
Náš obecní úøad mùže potvrdit, že slova jihoèeského kraje jsou pravdivá. Na základì žádostí vyplavených vlastníkù rodinných a bytových domù jsme do povodòového fondu obce od kraje žádali celkem 27,928.000 Kè a zatím jsme obdrželi pouze 14,822.000 Kè. Poslední peníze, které jsme od státu dostali byly bez slùvka zdùvodnìní zkráceny na 40%. Kdy dojde zbytek a zda vùbec nìkdy a kdy budou vyøízeny poslední žádosti podané na zaèátku èervna, nevíme vùbec. 
vk
Publikace o povodních
Obec vydala k výroèí loòské povodnì menší knížku, která se zabývá nejen povodní roku 2002, ale i povodnìmi minulými. Podaøilo se sehnat a publikovat mnoho zajímavých obrázkù a fotografií z povodní let 1872, 1941, 1947, 1978, 1981 a samozøejmì i fotografie z roku 2002. Knížka bude v prodeji v obecní knihovnì, v plynbudce a snad i na jiných místech a pøedpokládaná cena je do 60 Kè.
Inaugurace knížky, kterou napsali Václav Kratochvíl a Pavel Kyzlík byla v sobotu, dne 30. srpna pøi pøíležitosti Dobøichovických vinaøských slavností. V sále zámku je také výstava asi 100 nejlepších fotografií z loòských i starších povodní. 
vk
KRÁTKÉ ZPRÁVY Z OKOLNÍCH OBCÍ
Zaostøeno tentokrát na Lety – rozhovor se starostou Jiøím Hudeèkem o evergreenech, hitech i kolech
Pane starosto, co je z Vašeho pohledu stále zeleným tématem Vaší obce?
Jednoznaènì je pøetrvávajícím problémem naše mateøská škola, kdysi postavená v akci „Z“, která neustála staticky loòskou povodeò, museli jsme ji zbourat, a teï pracnì sháníme peníze na její obnovu. V záøí by mìlo být jasné, jak ještì v letošním roce zaèít stavìt a pøíští rok školku dokonèit. Finanènì se na tom obec musí spolupodílet a v souèasné dobì je v øešení, jestli pomùže Krajský úøad nebo Ministerstvo financí. Obecnì vzato, myslím, že s loòskou povodní jsme se celkem úspìšnì vyrovnali a to s pomocí penìz z fondu Sapard a Phare. Fotbalisté, sokolové i kynologové se už ze škod zmátoøili, komunikace jsou vzásadì opravené, náš kulturní sál U Kafkù také. 
Co jako pøedseda mikroregionu Dolní Berounka øíkáte zpoždìní v èištìní øeky?
Myslím, že ten problém není jenom ve financích, ale Povodí Vltavy má i obrovské problémy s rùznými zelenými a ekology, kteøí se podle nich snaží tyto akce blokovat s odùvodnìním, že øeka se vrátila do svého pùvodního koryta. Všichni víme, že o øeku se padesát let nikdo nestaral, ale osobnì si myslím, že samotné bagrování øeky od Plznì po Prahu nic podstatného nezmìní. Je však samozøejmì nutné odstranit všechny povodòové nánosy z míst, kde nikdy nebyly a mìly by být dùkladnì vyèištìny všechny bøehy.
Co je souèasným letovským hitem?
Jednoznaènì žijeme pøípravou oslav výroèí 70 let fotbalu v Letech. K této pøíležitosti pøijede naše partnerská obec z Nìmecka, s níž chystáme smlouvu o vzájemné spolupráci, podobnì jako to máte v Dobøichovicích s francouzskými pøáteli. Zaèátkem záøí se bude u nás konat vyhlášení výsledkù soutìže o Vesnici roku Støedoèeského kraje. Na pátého záøí proto chystáme oslavy s hudbou, atrakcemi i ohòostrojem. V sobotu 6. záøí pak oslavy vyvrcholí fotbálkem – Lety proti staré gardì Slávie.
Vyhlášení Vesnice roku se jistì koná v obci, která zvítìzila. Jaká tedy byla cesta Letù k vítìzství?
Soutìž poøádá Spolek pro obnovu mìst a obcí, letos soutìžilo 21 obcí, my jsme se zúèastnili už poètvrté a doposud vždy jsme získali nìjaké ocenìní – za kulturní a spoleèenský život, za práci s mládeží a pod. Letošní úspìch nás vynese do celostátního kola ètrnácti vítìzù krajských kol, zviditelní obec a jistì nám to pøinese i dotace, o které si jako vítìzové budeme moci požádat. Už teï máme jednu pùl milionovou jasnou, i když pro obec taková dotace vždy znamená èásteènou spoluúèast.
V kvìtnu ve Vaší obci startoval jeden ze závodù v maratónu na horských kolech – Trans Brdy, kterého se zúèastnila víc jak tisícovka závodníkù, jste také biker?
Je pravda, že jsem na horském kole docela jezdil, ale myšlenka takového závodu vznikla mezi mými øevnickými kamarády bikery, kteøí pøišli s nápadem poøádat závod tìžkým terénem pøes brdské høebeny – Bike Brdy. Letos byl start na letovské návsi už poètvrté, ale poprvé se odtud jel i závod Trans Brdy, zaøazený do série závodù, sponzorovaných Èeskou spoøitelnou, která mìla zájem poøádat závod pro širokou veøejnost blízko u Prahy. Trans Brdy byl skuteènì obrovský závod a už dnes plánujeme jeho v druhý roèník. 
Pane starosto, dìkuji Vám za rozhovor
Martina Hrdlièková

Moøina – úrazy pøi koupání v lomu Amerika nepøestávají. Podle Našich novin se v polovinì èervence z výšky 60m zøítil pøi slaòování na kabelu na dno lomu pìtadvacetiletý muž a po pøevozu do nemocnice èetným zranìním podlehl. Týden pøedtím se pøi spouštìní do lomu tìžce zranil sedmadvacetiletý muž z Plzeòska. 

Karlštejnské vinobraní
Po roèní pøestávce, zavinìné loòskou povodní, se bude v Karlštejnì konat opìt tradièní vinobraní. Milovníci vína, burèáku i dobré zábavy se sejdou o víkendu 28. a 29. záøí. Již nyní se všichni poøadatelé vèetnì obecního úøadu na tuto velkou událost pøipravují. 
V sobotu 28. záøí od 9 hodin ráno bude na zlaté stezce hrát muzika, zpívat a tancovat budou Notièky a tøebaòský Tøehusk. Odpoledne ve 13,30 pøivítá Karlštejn svého vládce, totiž císaøe a krále Karla IV a prùvod v historických krojích projde obcí. Pod hradem budou vidìt historické tance a souboje rytíøù. K tomu bude èepován burèák, karlštejnské víno a dostanete i nìco k zakousnutí. Vstupenka na vinobraní bude stát 30 Kè. 
podle Našich novin è. 11/2003
Rok po povodni
Rok po loòské povodni je poøádné sucho, øeka naopak láme rekordy v minimálních prùtocích. Loni pøi kulminaci byl prùtok odhadován na 1850 m3/sec, v tìchto dnech protéká øekou odhadem jen 10 m3/sec, tedy témìø 200x ménì. Kam se ta voda podìla, resp. kde se loni vzala, ptají se mnozí. Samozøejmì, že z deš�ù, odkud jinde. Vypadá to tak, že povodeò roku 2002 byla tzv. 500letá voda. Ale pozor – to neznamená, že je to voda, která pøijde jednou za 500 let, ale je to vyjádøení jisté pravdìpodobnosti výskytu takové povodnì. Teorie pravdìpodobnosti a statistika jsou seriózní matematické vìdy, i když mnohdy jsou pomlouvány. Nelze tedy vylouèit, že taková povodeò pøijde opìt bìhem nìkolika let, ale zrovna tak nelze vylouèit i to, že se neobjeví dalších 1500 let. Vylouèit prostì nemùžeme nic. To je právì ta teorie pravdìpodobnosti. Mùžeme pouze stanovit míru této pravdìpodobnosti a to je v našem pøípadì onìch 500 let. 
Starší generace se ještì pamatuje na katastrofální povodnì let 1941 a 1947. Existují i mnohé fotografie, dokumentující náš starý most v objetí ledových ker, plavbu na lodièkách ulicí 5. kvìtna a v Palackého a pod. Co nás s tehdejšími roky také spojuje, je meteorologická situace „rok poté“, tedy málo vody a sucho. 
Tøebaòský kronikáø pan František Šedivý seznamuje ètenáøe Našich Novin se situací léta roku 1942 a léta roku 1947, kdy rok, resp. jen nìkolik mìsícù po katastrofálních zimních zátopách pøišla tak suchá a horká léta, že pøinesla tehdejším obyvatelùm, zejména zemìdìlcùm, mnoho problémù. Úroda na polích byla bídná, lidé vyžínali každou travièku, sbírali každý klásek, aby uživili slepice, husy, kozy nebo králíky. K tomu hrozné vedro a vysychající studny. 
Podobný byl i rok 1947. V bøeznu pøišla po velkých mrazech obleva, kry se zastavily nad èernošickým jezem a vytvoøily dlouhé jezero, které zaplavilo i naší obec. Když voda opadla, všichni se radovali. Ale brzy se dostavily jiné problémy. Poslední déš� byl na Velikonoce, pak jen sucho a sucho a stále vìtší vedro a na další zapršení si lidé u nás poèkali až do poloviny øíjna. A následek – velká neúroda násobená politickými hrátkami komunistù, kteøí zablokovali pøijetí Marshallova plánu (což byla hospodáøská pomoc USA válkou zdecimované Evropì) a naopak využili daleko menší pomoci z východu (vždy� SSSR byl po válce snad nejznièenìjší zemí) pro svojí propagandu. 
K tomu tehdy bylo mnoho požárù na polích i v lesích, zejména kolem železnièních tratí, protože tehdy jezdily pøevážnì parní lokomotivy a jiskry z komína snadno zapálily suchou trávu, jehlièí a pod. 
Dnes nám požáry od lokomotiv už nehrozí, nedostatek potravin taky ne, piva je stále dost, ale to vedro, vážení, to se už nedá vydržet. 
Pøed týdnem v sobotu jsem se byl podívat na stavbu nové lávky. Na kontrole postupu prací jsem tam potkal èleny rady obce. Jeden z nich, který bydlí v Luhu a který pøišel pìšky pøes most se rozhodl, že si cestu domù zkrátí pøebrodìním øeky. Pøešel bez problémù a nikde nebylo vody více než pod kolena. Z poloviny øeky zavolal, že loni touto dobou mìl víc vody doma v pokoji. Ponìkud morbidní, ale pøiléhavé. 
V. Kratochvíl
Integrovaná domácí sociálnì zdravotní péèe o staré a chronicky nemocné obèany
Èlánek popisuje jak je tato péèe dosud øešena v Èernošicích, Dobøichovicích, v Øevnicích a v pøilehlých místech a jak by mìla tato péèe vypadat v blízké budoucnosti.
Jaká je tedy souèasná možnost získat do rodiny zdravotní sestru k ošetøení a pomoci rodinì v obtížné situaci? O domácí sociálnì zdravotní péèi mùže požádat osoba, která tuto pomoc potøebuje, nebo èlen rodiny, nebo sociální pracovnice, nebo nemocnice, odkud nemocný pøichází do domácí péèe, sociální odbor obce, nebo soused. Požádají buï ošetøujícího lékaøe, nebo instituci Farní Charity, nebo zdravotní sestru Charity.
Kontakty: Farní Charita Neratovice, Kojetická 1021, tel. 315686896
Dùm peèovatelské služby, Èernošice, Vrážská 1805 tel.pracovny sester: 251642331 linka 64, nebo 251641285 linka 64, nebo 251641270 linka 64
Zdravotní sestry: Eva Brouèková tel. 737-344358, Anna Brožová tel. 605-548677, Pavla Hodáòová tel. 608-056673 a Hana Platzerová tel. 728-586566. 
Úøední hodiny pracovny Charity v DPS jsou vždy v pondìlí 10-12 hod., v úterý 9-10 hod. a ve ètvrtek 9-10 hod. 
Postup je takový, že zdravotní sestra Charity navštíví potøebnou osobu, zjistí, co je tøeba vykonat, sepíše s ním a s jeho rodinou dohodu o zdravotnì sociální péèi. Poté projedná s ošetøujícím lékaøem, které zdravotní výkony lékaø požaduje a zda s péèí u klienta souhlasí. V pøípadì souhlasu vystavuje ošetøující lékaø sestøe domácí péèe poukaz na ošetøení. Po skonèení mìsíce pak zdravotní sestra ošetøovatelské úkony vykáže a lékaø je potvrdí. Na základì tohoto poukazu zdravotní pojiš�ovna proplatí Charitì výkony zdravotních sester. Charita potom z tìchto prostøedkù platí zdravotním sestrám mzdy podle mzdových pøedpisù. Sociální práce vykonávaná zdravotními sestrami není nijak vykazovaná a záleží na obìtavosti jednotlivých sester, kolik èasu svému klientovi vìnují.
O tom, zda bude možné domácí péèi poskytnout, rozhodují hlavnì kapacitní možnosti zdravotních sester. Je-li kapacita, dohodne se zdravotní sestra s ošetøujícím lékaøem na druhu a frekvenci poskytované zdravotní péèe. Jde vždy o výpomoc v obtížné situaci. Na celodenní nepøetržitou péèi, hlídání na zavolání a podobnì, není tento druh péèe zaøízen. Takovou sociální péèi poskytují zdravotní sestry jen dle situace a záleží jen na nich, zda mohou a jsou schopny pomoci. Takovéto sociální služby se postupnì v nìkterých místech zaèínají øešit.V Èernošicích, Dobøichovicích a Øevnicích máme peèovatelskou službu, která èásteènì další potøebu sociální práce øeší za úplatu, ale i tady jsou dosud kapacitní možnosti daleko za skuteènými potøebami našich obèanù. Podrobné informace o možnosti získat peèovatelskou pomoc mohou poskytnout sociální pracovnice obecních úøadù. Tato problematika není úkolem tohoto èlánku.
Potøebný èlovìk a jeho rodina mohou dohodu uzavøenou s pracovnicí Charity kdykoliv vypovìdìt, právì tak jako mùže rozhodnout o ukonèení zdravotních výkonù u pacienta ošetøující lékaø, nebo sociálnì zdravotní práci mùže ukonèit zdravotní sestra, která ji poskytuje.
Staøí a nemocní lidé se vìtšinou doma, ve svém prostøedí a u své rodiny, cítí lépe než v nemocnici, nebo v ústavu sociální péèe. Jde o dobu, kdy èlovìk v dùsledku vyššího vìku, nemoci nebo úrazu, zaène mít potíže zdravotní a s nimi i potíže sociální. Je obvykle daleko lepší, když dokáže tyto své potíže zvládnout doma, by� s vydatnou pomocí èlenù své rodiny, zdravotníkù, peèovatelské služby a nejbližších pøátel ze svého okolí.
Z tohoto stanoviska vychází souèasná práce, kterou provádìjí pracovníci sociálních a zdravotnických zaøízení a spoleèenské organizace sociální a zdravotní péèe. Zatím se nejedná o ucelený systém, ten je tøeba teprve v naší obci vybudovat. Zatím jsme schopni poskytovat jen zlomek péèe z toho, co jsme povinni zajistit pro naše starší a nemocné obèany. Jde o komplexní úkol, který má a bude muset øešit samospráva jednotlivých mìst a vesnic v našem regionu. Obecní úøady k plnìní této povinnosti mají pøíslušný aparát a finanèní prostøedky a je jejich vìcí, jak dokáží dosáhnout na finanèní dotace v programech státních institucí i jak dokáží využít ve prospìch svých potøebných obèanù souèasných i budoucích zákonù v této oblasti. Je to také o tom, jak všichni dokážeme vychovávat mladší generaci k tomu, aby se cítila povinna poskytnout svým rodièùm a dalším starším pøíbuzným prostøedí, finanèní prostøedky a lásku k tomu, aby jejich starší lidé mohli klidnì a spokojenì trávit své dny ve vlastním domácím prostøedí.
U nás je zdravotní péèe pacientovi indikována lékaøem, ale o sociální péèi obèan žádá, neexistuje na ni žádný nárok. To sebou nese i rozdíly ve financování. V sociální péèi se má obèan daleko více podílet na úhradì nákladù s ní spojených. Ceny zdravotní péèe jsou teoreticky urèeny na pøíklad sazebníkem nemocenské pojiš�ovny, zatím co u péèe sociální nelze o nìèem takovém hovoøit ani vzdálenì. U zdravotní péèe existují objektivní hlediska, jako je aplikace léku, pøevaz, pohybová léèba, hygienická péèe u ležícího nemocného. U sociální péèe je stupeò uspokojení závislý na pocitech ošetøovaného èlovìka.Hranice mezi zdravotní a sociální péèí je velice obtížné stanovit.Je ale zcela zøejmé, že v podílu celkové sociálnì zdravotní péèe sociální složka stoupá u dlouhodobìjších onemocnìní a u starších a chronicky nemocných zpravidla tvoøí více než dvì tøetiny celkové péèe.V oblasti domácí péèe pak zdravotní, lékaøem urèovaná péèe, tvoøí jen zlomek èinností, které musí zdravotní sestra u svého klienta v jeho domácnosti vykonat. Finanèní úhrada z prostøedkù zdravotní péèe zahrnuje pouze zdravotní péèi. Sociální péèe poskytovaná zdravotními sestrami placena není. Jde o celostátní problém, o kterém se diskutuje bezvýslednì celé roky. Snad se èasem podaøí zmìnit naprosto neúnosnou situaci, kdy pøi péèi o klienta v domácnosti má zdravotní sestra na zdravotní výkon 15, 30, 45, nebo u nejtìžších nepohyblivých nemocných 60 minut placené práce, zatím co další èas nezbytný pro ošetøení a sociální èinnost poskytuje ze svého osobního volna, na úkor vlastní rodiny, regenerace a v neposlední øadì vlastních finanèních prostøedkù. Jen velice sporadicky se naše zdravotní sestry domohou náhrady vlastních nákladù. V celé spoleènosti existuje dojem, že zdravotnické povolání je posláním, charitativní pøístup zdravotníkù zejména v sociální oblasti je považován za povinnost, a to obèany i institucemi. I to je jistì dùvod, proè máme trvale nedostatek kvalitních zdravotních sester v domácí sociálnì zdravotní péèi. 
Co se pøipravuje v oblasti integrovaného systému domácí zdravotnì sociální péèe v našich podmínkách? Farní Charita si pronajala v novì postaveném DPS v Èernošicích od obecního úøadu dvì místnosti pro pracovištì sester poskytujících domácí péèi v regionu. Zde v podmínkách zdravotního pracovištì bude nìkterá ze sester pravidelnì pøítomná, aby mohla ošetøit obyvatele DPS, své klienty, kteøí budou moci pøijít na ošetøení. Obèané mìsta budou mít možnost se k sestrám pøijít o èemkoliv poradit, nebo požádat o pomoc. Pracovištì budou také využívat odborní lékaøi k provádìní cílené péèe. Úøední hodiny jsou uvedeny v tomto èlánku, mimoøádné akce budeme zveøejòovat postupnì.
Pro budoucnost bude muset samospráva v jednotlivých mìstech øešit svùj úkol péèe o starší a nemocné obèany komplexnì. Projekt,který se bude muset v Èernošicích vypracovat, by mìl obsahovat zdravotnì sociální domácí péèi, peèovatelskou službu pro starší a nemocné obèany, denní stacionáø pro starší obèany a øadu dalších aktivit sociální a zdravotní péèe pod souhrnným názvem „Integrovaná sociálnì zdravotní péèe o obèany“. V tomto úkolu obci mohou výraznì pomoci spoleèenské organizace jako je Charita, Èervený køíž a další obèanské iniciativy zabývající se sociální péèí pøi podnìtech a zpracování projektu i pozdìji pøi vlastní realizaci, ale základní iniciativa je povinností Mìstského úøadu Èernošice a jeho pracovníkù.
Bude tøeba zpracovat projekt a prostøednictvím neziskové organizace požádat o dotace z mezinárodních sociálních programù. Farní Charita Neratovice prostøednictvím své øeditelky již takovou pomoc a cestu k získání až 70% úhrady nákladù na integrovanou domácí péèi Mìstskému úøadu Èernošice nabídla. Sociální a zdravotní péèe je finanènì velmi nároèná a bez slouèení penìz z rozpoètù obcí, dotací a finanèní úèasti klientù by ji nebylo možné realizovat. Tato budoucnost integrované péèe o obèany samozøejmì závisí na rozhodnutí a iniciativì samosprávy mìst. Z mé strany šlo o úvahu a výèet možností, které jsou mi do dnešního dne známy. Nedìlám si nárok na úplnost informace, jen se domnívám, že obèané našeho regionu by mìli znát své možnosti. 
O dìní ve zdravotnì sociální péèi v našem státì vyšla obsáhlá publikace jako pøíloha èasopisu Zdravotnické noviny z dubna 2003, publikovaná na internetu, Pøíloha zdravotnických novin www.zdn.cz. Zájemce na tuto publikaci odkazuji.
Dle dostupných materiálù sestavila
 Mgr. Anna Brožová, Èernošice
Upozornìní pro uživatele zemìdìlské pùdy
Z Krajského úøadu isme obdrželi informaci, která je dùležitá pro všechny uživatele zemìdìlské pùdy, kteøí by chtìli nyní nebo kdykoliv pozdìji požádat o podporu z fondù Evropské unie. Pøedpokladem žádosti o podporu je zaøazení zemìdìlské pùdy do evidence Ministerstva zemìdìlství ÈR. 
Podle zákona è. 128/2003 Sb., kterým se mj. mìní zákon è. 252/1997 Sb. o zemìdìlství má každý uživatel zemìdìlské pùdy možnost požádat o zaøazení do evidence pùdy. Základní jednotkou evidence je tzv. pùdní blok, což je souvislá zemìdìlsky obhospodaøovaná pùda v terénu zøetelnì oddìlená napø. lesem, cestou, vodním tokem a pod. o min. výmìøe 0,1 ha. V takovém pùdním bloku mùže být pìstováno i nìkolik plodin více uživateli. 
Podrobnosti zaøazení do evidence øeší podrobnì §3 cit. zákona, se kterým vás na obecním úøadu rádi seznámíme. Další podrobnosti obdržíte na Zemìdìlské agentuøe MZe ÈR Praha 2, Slezská 7, telefon 227 010 424 nebo 227 010 417. 
M. Pánek
Oznámení obce
Obec Dobøichovice zveøejòuje zámìr tìchto majetkových pøevodù: 
1.	Prodat èást pozemku è. 1780/2 (ost. plocha – komunikace, cca 20 m2). Jedná se o èást pozemku polní cesty Pod Bukovkou.
2.	Prodat pozemek è. 2538/3 (zahrada – 248 m2). Jedná se o pozemek u domu èp. 413 v ul. K Tenisu, který sousedí se zahradou, patøící k tomuto domu. Cena pozemku je 1.800 Kè/m2.
3.	Smìnit svùj pozemek è. 2867 (ost. plocha – komunikace, 113 m2) za èást pozemku è. 2861 (ost. plocha) v pøibližnì stejné výmìøe za úèelem zøízení nové pøístupové komunikace odboèující z Lesní ulice. 
Pøipomínky k tomuto zámìru nebo nabídky na odkoupení pozemku zasílejte poštou nebo pøedejte osobnì na Obecní úøad Dobøichovice, Vítova 61, 252 29 Dobøichovice. Ani v jednom pøípadì se nejedná o stavební pozemky. 
Topení plynem výhodnìjší
Støedoèeská plynárenská a.s. oznamuje, že poskytne na další rozvoj plynofikace pøíspìvek všem svým novým zákazníkùm formou 25% slevy na zemní plyn odebraný do konce roku 2003. Sleva bude poskytnuta za tìchto podmínek: 
 jedná se kategorii DOMÁCNOST
 jedná se o nové odbìrové místo, nikoliv o zmìnu odbìratele èi obnovení staršího odbìru
 zákazník uzavøe novou kupní smlouvu na plyn v termínu od 1. èervence do 31. prosince 2003
 zákazník sám provede odeèet plynomìru k termínu 31. prosince 2003.
Další informace obdržíte na bezplatné informaèní telefonní lince 800-100828. Zkuste topení plynem, èistým mediem a zrušte topení nekvalitním hnìdým uhlím. 
vk
Žádost o zapùjèení starých fotografií
Ještì jednou zveøejòujeme tuto výzvu. Chtìli bychom v budoucnu publikovat pohledy na ta místa naší obce, která buï úplnì zmizela nebo která se v prùbìhu let podstatnì zmìnila. Jedná se nám nejen o budovy, ulice, ale i o spoleèenské akce (prùvody, pohøby, cvièení, dožínky, hasièské akce, církevní akce, další oslavy, plesy, koncerty, divadla a pod.). Žádáme všechny obèany, kteøí by mìli fotografie takových míst a takových akcí, aby nám je zapùjèili k okopírování. Fotografie vám nepoškozené vrátíme bìhem jednoho dne. Umíme zkopírovat i fotografie nalepené v albech bez jejich poškození.
Mnoho lidí se zajímá o naší historii a snažíme se zaznamenat vše, co rychle mizí, èi co je nahrazováno nìèím jiným. Pokud takové fotografie máte, zavolejte na obecní úøad na telefon 25771-2182. Nejvìtší cenu mají ty fotografie, které jsou nìjak datovány (napø. poznámkou na rubu) a na kterých buï vy sami nebo pamìtníci poznají, jaké osoby a události jsou zde zachyceny. 
V. Kratochvíl
Pøeètìte si 	
Máme velkou radost, že již tøetí mìsíc po sobì vás mùžeme upozornit na knihu, jejímž autorem jsou dobøichoviètí obèané nebo rodáci. Po básnické sbírce s humorným podtextem RNDr. Emila Caldy a citovì zabarveném popisu pobytu PhDr. Olgy Vilímkové-Svatošové u peruánských indiánù vám chceme nabídnout nìco pro milovníky pøírody.
Autorský kolektiv, jejímž èlenem byl i náš obèan, ing. Pavel Kyzlík vydal velmi zajímavou publikaci o památných stromech celé Èeské republiky s názvem „Památné stromy v Èechách, na Moravì a ve Slezsku“. Publikaci doplòují barevné fotografie nìkterých stromù, mezi nimiž nechybí ani naše Svatojánská lípa u zámku. V úvodu se ètenáø seznámí s ochranou stromù v naší republice a s popisem nejèastìjších druhù stromù u nás. 
Pak následuje hlavní èást publikace – podrobné místopisné (kde pøesnì se strom nachází) i botanické zhodnocení témìø 300 památných stromù s údaji o obvodu kmene, velikosti koruny, stáøí stromu a jeho zdravotním stavu. U vìtšiny stromù jsou uvedeny i historické souvislosti a dùvody, proè je strom tak cenný a proè byl vyhlášen památným stromem a požívá tak daleko vyšší stupeò ochrany. 
Kromì naší Svatojanské lípy jsou v našem nejbližším okolí popsány cedr libanonský, který roste v Èernošicích, v ul. Na Mýtì, dále památný dub v Èernošicích na Vráži vedle cesty do Vonoklas, nebo Dub sedmi bratøí v Karlštejnì, v blízkosti silnice, která vede z Moøiny pod hrad kolem známé restaurace „Pod draèí skalou“. 
Kniha je v prodeji v bìžných knihkupectvích, pokud ji neseženete, mùžete zatelefonovat pøímo autorovi na èíslo 57221-1432. 
V. Kratochvíl
Zpráva o spøíznìné obci Dobøichov	
Jako kronikáø jsem navštívil naši spøíznìnou obec Dobøichov na Kolínsku. Spøíznìni jsme s ní a s Dobøíší pøes otce zakladatele, legendárního Dobøicha. Po loòských katastrofálních povodních nám obec Dobøichov poslala finanèní dar 140 tis. Kè, a to je na 736 obyvatel obce a daòový pøíjem 3 mil. Kè více než jiní. Panu starostovi Karlu Harepesovi jsem mimo podìkování pøedal materiály o Dobøichovicích a pozvání na akce k 750 letùm naší obce. 
Dobøichov leží 10 km jihozápadnì od Podìbrad a navazuje z jihu na známìjší Peèky. Je ve stejné nadmoøské výšce jako naše obec, od Labe je vzdálena a povodnì nezná, i když obcí protéká øíèka Výrovka, ta se rozvodnila naposledy v r. 1890. Obec je pøesnì na rozhraní Èeské tabule a Støedoèeské pahorkatiny. Osídlena je odedávna, což dokazují èetné archeologické nálezy. Ze starší doby øímské (1. a 2. století) je známé pohøebištì germánského obyvatelstva pøímo nad obcí na Pièhoøe, které patøí se svými 150 popelnicovými hroby ke klíèovým archeologickým lokalitám. Svùj rozvoj zaznamenal Dobøichov po pøijetí køes�anství. Vliv Slavníkovce Sv. Vojtìcha (z Libic je to jen 11 km) byl ve zdejším okolí patrný a již koncem 10. stol. byl vysvìcen zdejší kostel Nejsvìtìjší trojice. Dnešní kostel byl ve 14.stol. goticky zaklenut a v 18. stol. barokizován. V roce 1997 oslavil Dobøichov milénium založení kostela. Pùvodní pøedrománský kostel byl opevnìn valy a pøíkopem.
Blízké chránìné území „Sládkova stráò“, bývalý lom na opuku, je známo výskytem vzácných vstavaèovitých rostlin (vstavaè kukaèka a bradáèek vejèitý). Ve znaku obce je trojlístek jako symbol kostela zasvìceného Trojici a èernobílé pruhy pøevzaté z erbu pánù z Kunštátu, kterým Dobøichov v dobì Jiøího z Podìbrad patøil. 
Obec døíve byla støediskem pro širší okolí, po výstavbì železnice se ale zaèaly výraznì rozvíjet sousední Peèky. Vztahy mezi Peèkami a Dobøichovem jsou dobré, zástavba i podle územních plánù se pøibližuje a lze pøedpokládat, že se nìkdy v budoucnosti obec Dobøichov spojí s mìstem Peèky. Do školy chodí dìti do Peèek.
Z historie jsou známy tøi epidemie cholery 1802, 1836 a 1850. V první svìtové válce padlo 14 dobøichovských obèanù a byly zrekvírovány všechny historické zvony. V roce 1921 mìla obec 948 obyvatel, v roce 1930 již 1035. Za druhé svìtové války byly znovu zabaveny zvony, po válce se 117 obèanù vystìhovalo do pohranièí. Zajímavostí je, že také Dobøichov mìl svého Václava Kratochvíla, ten byl rychtáøem v letech 1785 – 1791, tedy pøed více než 200 roky. 
Obec vydala publikaci Dobøichov – pøíroda a historie (1997), o pøírodì pojednávala kniha Pøírodou Peèecka (2002), Dobøichovský zpravodaj je vydáván nepravidelnì, o velikonocích vyšlo 17. èíslo.
Obec leží mimo frekventovanou silnici Podìbrady – Peèky – Plaòany, takže je dopravnì klidná. Nová výstavba rodinných domkù je uspoøádaná a úhledná. Zelenì v obci je hojnì, další veøejná zeleò se vysazuje vèetnì témìø parkové úpravy na Pièhoøe. O rozlehlé trávníky, napø. u kostela se vzornì peèuje. Starosta za Sdružení pro Dobøichov starostuje již 13. rok a je stále usmìvavý, ve volbách dostal nejvíce hlasù.
Zkrátka naší spøíznìné obce si mùžeme vážit, stojí za to. Nìkdy se snad mùžeme tìšit na nìjaké spoleèné setkání. Nyní mnoho obcí organizuje setkání obèanù obcí stejného jména, ale protože Dobøichovice jsou v Èeské republice jen jedny, je vlastnì Dobøichov na Kolínsku naší nejspøíznìnìjší obcí.
P. Kyzlík – kronikáø
KULTURA
Lucerna záøila na Køižovnickém námìstí
Køižovnické námìstí zažilo, co to znamená, když jeho kostky „znamenají svìt“. Poprvé se tady totiž hrálo divadlo – Divadelní spolek Øevnice zde k pøíležitosti výroèí 750 let obce i ke svým 80tinám sehrál svoje nejnovìjší nastudování Jiráskovy Lucerny. Fantastiètìjší plenérové prostøedí si klasik èeského divadla a literatury ztìží mohl pøedstavit – jen tady v Dobøichovicích je totiž po ruce nekašírovaná kulisa zámku, mlýna i staré lípy! Režisér pøedstavení Petr Øíha zapojil celý široký prostor pøirozenì do hry i za cenu, že tøeba zpomalil jednotlivé nástupy hercù, možná obèas ztížil jejich projev i koncentrovanost. To se dalo snadno pøehlédnout, protože celková kompozice byla rozmáchlá, ale pøitom pøirozená. Pomocí svìtel namíøených do obrovské lípy i na prùèelí zámku, stejnì jako pomocí kouøového oparu oživil režisér prostor docela pohádkovì. K tomu herci v historických kostýmech rozehrávali své postavy s jistotou a dokázali si suverénnì poradit s hømotem projíždìjících vlakù i odbíjením zámeckých hodin. Dohromady pøedvedli docela sehraný ansámbl, v nìmž každá z dvaatøiceti postav mìla své místo – nìkdo zaujal impozantností své role, jiný hrál na komickou strunu: Vedle zkušených bardù souboru – Rùženy Šmejkalové, Karla Krále, Marie Køivánkové, Aleny Øíhové, Miloslava Šmejkala a dalších, zazáøila i mladší krev souboru, bravurnì do celkové vyváženosti zapadla i pøiznaná nápovìda Ilony Léblové. Tenhle veèer pod širým nebem prostì divadlu pøál, a tak když se v samotném závìru hry na setmìlé obloze náhle roztøpytily hvìzdy z nedalekého ohòostroje, zcela zaplnìné hledištì jistì nepochybovalo o tom, že právì takový inscenaèní epilog by si sám Jirásek pøál.

Petr Øíha je dlouholetým èlenem øevnického Divadelního spolku. Jak sám øíká, nejdøív patøil k nejmladším hercùm, teï se øadí k tìm nejstarším. Bývá bìžné v ochotnickém divadle, že herci také režírují a nejinak je tomu i tady – režíruje i hraje Miloslav Šmejkal, døíve Marie Køivánková, v historii souboru nelze pøehlédnout období režie Richarda Klouèka, který sem pøivedl i známého herce Radana Ruseva. Právì tehdy (a je tomu už 30 let), sehrál Petr Øíha svou parádní roli – krále Ubu ve stejnojmenné høe Alfréda Jarryho. Letos se Petr Øíha podruhé ve své ochotnické praxi ujal režie a nyní má za sebou premiéru Lucerny na Køižovnickém námìstí. 
Kdy Vás, pane Øího, napadlo, že nazkoušíte Lucernu pro Køižovnické námìstí?
To si pamatuji pøesnì, bylo to pøed dvìma lety, sedìli jsme tam v nedìli s manželkou a se psem na lavièce a vzpomnìli jsme si, že budou mít Dobøichovice velké výroèí, dívali jsme se na lípu pøed námi a na zámek a bylo to jasné – tady bude nejlepší Lucerna, tady jsou kulisy hotové. 
Jak dlouho jste hru zkoušeli, mìnili jste nìjak zamýšlenou koncepci?
Zkoušeli jsme od února a bylo to hodnì nároèné, hraje prakticky celý soubor, takže jsme museli zkoušet po jednotlivých výstupech a pøed generálkou jsme si to celé spoleènì zahráli asi dvakrát. Pùvodnì jsem si myslel, že bych k inscenaci pøizval víc dìtí – Notièky a Klíèek a bylo by pøedstavení se zpìvy a tanci. Z toho jsem ale musel ustoupit, o prázdninách bych je nedal dohromady, takže z dìtských rolí zùstaly ve høe jen víly.
Jak srovnáváte pøedstavení v Lesním divadle a tady?
V Lesním divadle bylo pøedstavení, podle mého, lépe zahrané a koncentrovanìjší. V tomto dobøichovickém prostøedí hra dostala zase úplnì jiný rozmìr. Mìli jsme pùvodnì v plánu hrát tady alespoò tøikrát, ale pøíprava pøed pøedstavením byla velmi nároèná – den pøedem jsme stavìli osvìtlení, ještì pozdì v noci v noci jsme jeli do Prahy pùjèit si další, protože nestaèilo to, co jsme mìli. Do rána jsme vše museli hlídat, potom po skoro tøíhodinovém pøedstavení jsme do jedné ranní zase vše demontovali. 
Plánujete jezdit s pøedstavením po divadelních pøehlídkách?
Ono to dost dobøe nejde, za prvé je nás moc a stále má nìkdo dovolenou, a za druhé toto pøedstavení je velmi drahé. Pùjèujeme si napø. pìt hlavních kostýmù pro vrchnost z Barrandova a jen pro zajímavost – každý z tìch pìti hercù musí pøi pùjèení složit zálohu deset tisíc korun ze svého. 
Jak dáváte dohromady výpravu pøi nových inscenacích?
Zaprvé máme pana Køivánka, který je šikovný, výbornì kreslí a dokáže dìlat i makety pøipravované scény a za druhé máme vlastní sklad, který je plný vyøazených starých vìcí z fundusu Národního divadlo. A z toho dodneška žijeme. 
Uvidíme vás zase s nìjakou novou inscenací v Dobøichovicích?
Docela dobøe si dovedu pøedstavit divadlo v areálu zámku, tam by se dalo hrát skoro cokoli, ale konkrétní plán zatím nemám.
Dìkuji Vám za rozhovor.
Martina Hrdlièková

Jaroslav Šaroun a Oldøiška Musilová v Karlíku
Je to neuvìøitelné, ale byl to zøejmì první koncert Jaroslava Šarouna, dobøichovického obèana od dìtských let, v naší obci (tedy v karlickém kostele!). Spolu s paní Oldøiškou Musilovou, naopak velmi recentní naší spoluobèankou a známou mezzosopranistkou, nás obohatili o krásný hudební zážitek. Skladby G. F. Händela, J. S. Bacha, J. D. Zelenky, A. Vivaldiho, ale také H. Wolfa, A. Dvoøáka a C. Francka zazpívala paní Musilová s prostotou, ale krásou svého hlasu a vytvoøila nám v karlickém kostele velký zážitek. Jaroslav Šaroun kromì varhanního doprovodu zpìvaèky se blýskl nìkolika sólovými preludii a fugami Bachovými a varhanními skladbami Zdenko Fibicha. Kdo tento mimoøádný koncert zmeškal, mùže to dohonit 7. záøí, kdy J. Šaroun pøivede do Karlíka dokonce japonskou zpìvaèku M. Keiko. Pozor, bude se jednat asi o první koncert s mezinárodní úèastí. 
vk
DOBØICHOVICKÉ 
MŽENÍ
v záøí 2003

7. záøí / nedìle v 19 hod.
KONCERT v karlickém kostele sv. Martina a Prokopa
Prof. Jaroslav Šaroun – varhany, MICHIYO KEIKO – soprán
Pìvecký koncert talentované zahranièní pìvkynì, kterou doprovodí významná dobøichovická osobnost.
Michiyo Keiko po studiu v Japonsku natolik uèarovala hudba èeských skladatelù Dvoøáka a Janáèka, že se rozhodla dále se zdokonalovat v hudbì právì v Praze. Po studijní stáži na AMU úèinkovala na prknech Divadla F. X. Šaldy v Liberci i Národního divadla v Praze. Pravidelnì spolupracuje s Operou Mozart. Jako sólistka vystupuje u nás i v zahranièí v kantátách, v oratoriích i duchovních skladbách. Na mezinárodní soutìži v Karlových Varech obdržela vedle 3. ceny také ocenìní za nejlepší interpretaci èeského písòového cyklu a za provedení èeské árie. 
Prof. Jaroslav Šaroun, profesor AMU a pianista Èeské filharmonie, komponuje, vyuèuje na pražské AMU a døíve i na Státní konzervatoøi, spolupracuje s mnoha divadly vèetnì Národního, symfonickými orchestry, sbory i zahranièními sólisty. 
Oba umìlci spoleènì koncertují, vystupují v televizi, v rozhlase a nahrávají CD. V programu zazní díla J. S. Bacha, Ch. Gounoda, A. Dvoøáka a dalších autorù.
13. záøí / sobota v 19 hod.
KONCERT v karlickém kostele sv. Martina a Prokopa
MUSICA PER CINQUE – DECHOVÉ KVINTETO
Poprvé vystoupí v rámci Mžení soubor, složený èistì z dechových nástrojù a v tomto dechovém kvintetu navíc uslyšíme muzikanty, kteøí jsou také sólisty pøedních èeských symfonických orchestrù – Èeské filharmonie, FOK, Symfonického orchestru Èeského rozhlasu, orchestru Národního divadla. Interpretace komorní hudby je to, co je spojuje a co je osou jejich umìlecké èinnosti tak, že Musica per cinque dnes patøí k renomovaným komorním souborùm, který slaví úspìchy na domácích i zahranièních koncertních pódiích. Pøedstaví se: flétnista Jan Machat, hobojista Dušan Foltýn, klarinetista Tomáš Èistecký, hornista Petr Henrych a fagotista Michael Verner. Uslyšíme skladby 16. – 20. století autorù C. Gervaise, K. Stamice, D. Milhauda, J. Iberta a A. Rejchy. 
27. záøí / sobota v 19 hod.
KONCERT v Sále MUDr. Fürsta 
MAJEROVY BRZDOVÉ TABULKY
Majerovy brzdové tabulky jsou železnièáøský pøedpis upravený drážním inspektorem Majerem, vydaný v roce 1935. Stanovuje, jak na dráze brzdit a je nechtìnou absurdní poezií. A taky je to název kapely, která se tak jmenuje proto, aby si nepøipadala pøíliš dùležitá. Zaèínala v éøe totality bigbítem, pozdìji pøešla od všeobecných chmur k projasnìní. Vydala 4 alba, každé je nìèím jiné. Nikdo u nás podobnou muziku nedìlá. MBT se nedají zaškatulkovat, a tak je kritika nìkdy srovnává s Jablkonìm. Jejich hudba, inspirovaná nìkdy starými legendami, jindy konkrétními zážitky, má osobitou melodiku a je doslova magická. I proto bývají oznaèováni za Tolkieny èeského folku „Neumím psát balady, takže naše písnièky nemají dìj, spíš by mìly otevírat prostor pøedstavám. Líbí se nám lehký akustický pop, jaký se hraje v Americe“, øíká výhradní autor hudby a textù MBT Petr Linhart. Podle hodnocení hudebního kritika Vladimíra Vlasáka vytvoøily Majerovy brzdové tabulky jakousi alternativu k domácímu støednímu proudu. Dnešní podoba kapely vznikla v roce 1991 a bylo to v našem regionu – kdesi v lesích nad Berounkou. Tvoøí ji:	Andrea Landovská – zpìv, Petr Linhart – mandola, kytary, citery,	Vít Kahle – saxofony a klarinet a Antonín Bernard – violoncello, housle, baskytara. 
Martina Hrdlièková
Sochaøské symposium skonèilo
V sobotu 16. srpna 2003 skonèilo první dobøichovické sochaøské sympozium „CESTA MRAMORU“. Ukonèení se úèastnilo okolo 250 lidí, øada z nich byla z umìleckých kruhù, kteøí mohli obdivovat pìt nových soch, které jsou nyní v majetku naší obce. Celá akce byla zahájena na Køižovnickém námìstí, kterému vévodí socha prof. Jana Koblasy ze suchomastského mramoru s názvem „Velký divák“ a socha Petra Váni nazvaná „Pøíbìh“ ze sliveneckého mramoru.
Na nádvoøí zámku se pak návštìvníci mohli seznámit se sochou Jiøího Kaèera „Fragment“ opìt ze suchomastského mramoru, se sochou Jaromíry Nìmcové „Ladan a Lále“ ze sliveneckého mramoru a sochou Jaroslava Øehny ze suchomastského mramoru s názvem „Na cestì“. 
Mezi obyvateli Dobøichovic mìla práce sochaøù, kterou mohli prùbìžnì sledovat, veliký ohlas a myslím si, že právì bezprostøední setkání s jejich umìním pøiblížilo tuto nádhernou práci všem, kdo je prùbìžnì sledovali. Myslím si, že všechny sochy jsou vydaøené a že budou chloubou Dobøichovic. Nyní jsou sochy umístìné na Køižovnickém námìstí a na nádvoøí zámku. Jejich koneèné umístìní je plánováno podél chodníku spojujícího Dobøichovice a Karlík. Autorem projektu tohoto promenádního chodníku je architekt Petr Starèeviè, který po pøestavení jednotlivých soch pøedstavil jako souèást ukonèení sympozia projekt tohoto chodníku. 
Ještì jednou dìkuji všem kdo se na tomto sympoziu podíleli a doufám, že se zde opìt sejdeme za dva roky s dalšími umìlci a že myšlenka sympozia bude pokraèovat i v dalších letech.
Michael Pánek
Kultura u sousedù
Mìstské kulturní støedisko – Øevnický zámeèek
18. – 28. záøí – Výstavy „Jak se døíve žilo“ a „Obrazy z pozùstalosti Alby Bedøichové“
21. záøí – Slavnostní krojovaný prùvod øevnických spolkù na Námìstí Jiøího z Podìbrad
Finále oslav za doprovodu dechových orchestrù
28. záøí – Slavnostní mše a koncert na závìr oslav 750 let Øevnic v kostele sv. Moøice

Galerie Salon N1 Øevnice 
5. – 29. záøí – Výstava autorských prací na téma „Nìco na…víno“
12. záøí v 19. 30 – DUO T.N.T. – veèer vkusných chu�ovek a obyèejných písnièek Terezy Ženaté a Tomáše Ludvíèka
Program okolních kin
Program širokoúhlého kina v Litni
zaèátky v 18. 00 hod, vstupné 53 Kè
6. záøí	Nuda v Brnì (ÈR)
13. záøí	Telefonní budka (USA)
20. záøí	Charlieho andílci 2 – Na plný pecky (USA)
27. záøí	Kniha Džunglí 2 (USA)
Program kina Radotín
5. 8. pátek - 17 a 19:30 hodin / PINOCCHIO (ITA)
6. 8. sobota  - 17 a 19:30 hodin / CHICAGO (USA)
7. 8. nedìle  - 17 a 19:30 hodin / CHICAGO (USA)
12. 8. pátek  - 17 a 19:30 hodin / DAREDEVIL (USA)
13. 8. sobota - 17 a 19:30 hodin / HRDINA – Hero 
(HONG-KONG/ÈÍNA)
14. 8. nedìle - 17 a 19:30 hodin / PLNOU PAROU VZAD (USA/SRN)
19. 8. pátek - 17 a 19:30 hodin / 9 KRÁLOVEN (ARGENT)
20. 8. sobota  - 17 a 19:30 hodin / MATRIX  RELOADED (USA)
21. 8. nedìle - 17 a 19:30 hodin / KRUH (USA)
26. 8. pátek - 17 a 19:30 hodin / PAVOUK (KAN)
27. 8. sobota - 17 a 19:30 hodin / KRÁSNÁ  POKOJSKÁ (USA)
28. 8. nedìle - 17 a 19:30 hodin / FEMME  FATALE (USA/FR/SRN)
DÌTSKÁ PØEDSTAVENÍ
7. 8. nedìle v 15 hodin / SAMETKA
14. 8. nedìle v 15 hodin / PANE, K PRINCEZNÁM SE NEÈUCHÁ
21. 8. nedìle v 15 hodin / JAK  ŠEVCI  ZVEDLI  VOJNU   
28. 8. nedìle v 15 hodin / SMOLÍÈEK
tel. 257 910 322