Na slovíèko se starostou
Je srpen, jaké jsou Dobøichovice rok po povodni oèima starosty? 
Dobøichovice rok po povodni žijí na první pohled již témìø normálním životem. Vliv loòské povodnì však budeme cítit ještì nìkolik let . Jedná se zejména o likvidaci povodòových škod, které byly velmi rozsáhlé a není možno je zaplatit z rozpoètu jednoho roku. Øada vìcí se ale již podaøilo opravit nebo alespoò zahájit za minulého starosty RNDr. Kratochvíla, na øadì vìcí se stále ještì pracuje. Doposud se podaøilo opravit ponièenou školu, školku, pracuje se na opravì komunikací - pøed dokonèením je projekt na opravu ulice 5.kvìtna, pøipravuje se zadláždìní ulice Školní. Samozøejmì asi nejsledovanìjší stavbou je lávka, stìžejní práce nyní probíhají ve Vítkovických železárnách. Oproti harmonogramu je dodavatelská firma ve zpoždìní o 14 dní ale vìøím, že termín dokonèení zùstává nezmìnìn. Pøed námi je poøád ještì oprava zdravotního støediska, které bylo staticky narušené, knihovny atd. Náš velký problém jsou teï ale finance, protože mimoøádné náklady, spojené s likvidací škod, zasahují z loòska i do letošního roku a zasáhnou, bohužel, urèitì i do dalších let. Na rozdíl od minulých let jsme právì v dùsledku placení povodòových škod do letoška nepøevedli prakticky žádnou rezervu a pøitom spolufinancujeme mnoho nároèných projektù – opravu kanalizace, komunikací, èistírny odpadních vod, která mimochodem prošla celkovou rekonstrukcí, stavbu lávky. To všechno jsou obrovské výdaje, na které se sice podaøilo sehnat dotace, ale všechny poèítají s urèitou spoluúèastí obce – a to jsou pro nás vysoké èástky, které obec musí sehnat.
Krátce po povodni se mluvilo o systému protipovodòové ochrany, který obec nechá vypracovat. Má ho?
Poøídili jsme studii protipovodòových opatøení na stoletou vodu pro celou obec, což v praxi znamená srovnání hrází na jednu úroveò, protože nìkteré jsou nižší. Realizace vychází na 40 mil.. To jsou další finance, které musíme shánìt, protože v rozpoètu nejsou. 
Tehdy pod dojmem katastrofy byly slyšet i v zastupitelstvu hlasy pro vytvoøení jakéhosi evakuaèního, krizového plánu pro pøípad pøíští nouze. Nezapadly?
Myslím si, že po zkušenostech se srpnovou povodní a následnì s lednovou máme již urèitý postup s radou obce, obecní policií, dobøichovickými hasièi a pracovníky úøadu, jak v takovéto situaci postupovat. 
Aktuálnì – co je nového v kauze ulice 5. kvìtna?
Dokonèuje se provádìcí projekt, který bude øešit již detaily, napøíklad jak budou vypadat odpadkové koše, lavièky, osvìtlení. Stále ještì diskutujeme o druzích nových stromù. Zahájení prací plánujeme na konec èervence. Pøestavba ulice 5.kvìtna je ale souèástí celého projektu obnovy komunikací poškozených povodní. Z tohoto projektu již byly realizovány rekonstrukce ulic na Dìdinì, pracuje se nyní na ulici Za Parkem, která by mìla být dokonèena nejpozdìji do poloviny srpna.
Proè na místì znièené lávky trèí z zvody poøád jen staré, zborcené pilíøe?
Tahle záležitost mìla svùj vývoj, nejdøív jsme uvažovali o firmì, která by na smlouvu o dílo staré pilíøe odstranila. To se ukázalo jako velmi drahé øešení, a tak nakonec po provìøení nìkolika variant byla odstranìním povìøena firma, která provádí dozor stavby nové lávky. Udìlá sondu a popøípadì je nechá bagrem vytrhnout, ale pokud budou pilíøe extrémnì hluboké, nebo silnì armované, zvolí k likvidaci jinou variantu. Pilíøe by mìly být odstranìny nejpozdìji do poloviny srpna.
Na obecním úøadì leží nìkolik petic obèanù, jaké?
Pøišla petice za zøízení nové pìší komunikace z Lomené ulice na Palackého námìstí, tu vìc jsme provìøovali, obec by musela vykoupit èásti soukromých pozemkù od dvou nebo tøech vlastníkù, z nichž jeden rovnou øíká ne – a tím je vìc prakticky neøešitelná. Další petice je proti kácení stromù v ulici 5. kvìtna – téma výmìny stromù se øešilo na zastupitelstvu, kde 14 z 15 zastupitelù bylo pro a to je pro mne závazné. Máme i dopravní petice ke zpomalení dopravy zejména na Pražské. Tady pøichází do úvahy pouze zøízení kruhového objezdu a my chceme, aby tento projekt financoval Støedoèeský kraj. Zadali jsme projekt pro územní rozhodnutí a stavební povolení. Projekt zpracovává zkušená projekèní firma, která má za sebou již øadu realizací okružních køižovatek. Pøed nìkolika dny jsem mìl jednání se zástupcem hejtmana a on slíbil, že se pokusí tento projekt zaøadit na seznam investièních akcí kraje, které by financoval v pøíštím roce. 
Pak je tady petice proti stavbì nového domu DOB-Investu za nákupním centrem. To je samozøejmì vážná záležitost, ale je potøeba celou vìc posuzovat v kontextu s územním plánem. Není možné øíct, že se mi tato stavba nelíbí, a proto ji nepovolím. Je nutné k tomu mít oporu právì v územním plánu. Do budoucí tváøe naší obce však charakter stavby zapadá. Domnívám se, že Dobøichovice jsou spíše malým mìstem než velkou vesnicí. Je samozøejmì otázkou zda nemìlo být bytù o trochu ménì. Celkovì však myslím, že centru obce tato výstavba spíš pomùže, než ublíží.
Berete petice jako pokus lidí ovlivòovat tváø obce?
Petice jsou rùzné, nìkteré považuji za urèitou krajní mez, jiné jsou vlastnì prvním upozornìním na nìjaký problém. V zásadì proti peticím nic nemám, avšak myslím si, že jsou i jiné zpùsoby, jak ovlivòovat dìní v obci. Je zde øada komisí, které mají pomìrnì velké možnosti, možnost pøijít do rady, do zastupitelstva apod. Je samozøejmì špatné, když na jednání zastupitelstva, které øeší nìjakou dùležitou záležitost, pøijde pár lidí, a svùj nesouhlas pak øeší ti, co tam nebyli, peticí.
Na závìr bych chtìl øíct, že oba nejvìtší projekty, stavba lávky a pøestavba ulice 5. kvìtna, jsou pøipravované v ohromném èasovém presu, protože peníze z programu Phare, které jsou na nì urèené, jsou zároveò limitované tím, že musí být proinvestovány do konce letošního roku. Znamená to, že pokud nebudou stavby do konce roku hotové, peníze bychom museli vrátit. Jsou to projekty, o nichž by se bezesporu za normálních okolností mìlo pùl roku veøejnì debatovat nad precizními maketami, ale bohužel není èas, protože pokud to nestihneme do konce roku, tak o tìchto cca 20 mil Kè pøijdeme.
Pane starosto, dìkuji vám za rozhovor
Martina Hrdlièková
Domácí zpravodajství 
Zastupitelé jednali hlavnì o finanèní situaci obce 
Šesté a zároveò pøedprázdninové jednání zastupitelstva bylo pravdìpodobnì poznamenáno zaèínajícími dovolenými, což se projevilo i v neúèasti ètyø jeho èlenù. Vzhledem k tomu, že nejdùležitìjší body jednání mìly vycházet ze stavu na obecním úètu, nìkteøí ze zastupitelù hned v úvodu navrhovali nepøijímat nyní radìji zásadní rozhodnutí a pøipravit podrobné podklady pro finanèní výbor, který podklady projedná pøed dalším zasednáním. 
Starosta M. Pánek charakterizoval hospodaøení obce v letošním prvním pololetí jako velmi obtížné, nebo� se v nìm odráží finanèní zátìž z loòských povodní. Stìžoval si na to, že peníze od státu, napø. z daní, ale i peníze urèené na likvidaci povodòových škod, pøicházejí na obecní úèet tak pomalu, že nestaèí pokrývat faktury za provedené projekty a práce. V závislosti na tom pak obci chybìjí peníze i pro její další organizaèní jednotky – napø. školu, nejsou prostøedky na poskytnutí schválených grantù atd.
Obec by potøebovala podle jeho slov nyní zhruba deset milionù. Navrhl vzít si od spoøitelny pøeklenovací úvìr, za nìjž by obec ruèila vytipovaným majetkem. S tím souvisel i další bod jednání – postoj zastupitelù k hospodaøení s nemovitým majetkem obce. Na úvod pøednesl bývalý starosta Kratochvíl pøehled o tom, jaké budovy a pozemky obec vlastní a naopak, jaké nevlastní a které by mìla postupnì odkupovat. Již minulé zastupitelstvo pøijalo princip, že malé, nestavební pozemky bude obec prodávat tìm, kteøí tyto malé pozemky užívají nebo je mohou využívat. Na druhé stranì obec vykupuje od soukromých osob èásti pozemkù místních komunikací, které nemá ve svém vlastnictví. Diskuse se pak soustøedila na pozemky, které obec vlastní pod areálem bývalého JZD, v tzv. lokalitì „Východní zóna“. 
Ve svých názorech se zastupitelé principielnì lišili. Zatímco starosta, rada a vìtšina dalších zastupitelù zastávala názor, aby se obec chovala komerènì, pozemky zhodnotila vybudováním inženýrských sítí a tøeba si je ještì nìkolik let ponechala, nìkteøí zastupitelé pro takové øešení nemìli pochopení. Podle tìchto hlasù by to znamenalo nastartovat urèitý, podle nich nevratný proces výprodeje majetku obce, protože se domnívají, že tlak na okamžité rozprodání všech pozemkù bude velmi silný. Nakonec bylo dohodnuto øešit tuto principiální otázku na dalším zasedání zastupitelstva a zastupitelstvo obce uložilo starostovi zpracovat studii východní zóny a podrobný výpoèet zhodnocení obecních pozemkù..
mhr
Zpomalení dopravy v Dobøichovicích
Jedním z dùležitých zpomalovacích prvkù, které by èasem mohly zmírnit rychlost vozidel projíždìjících Dobøichovicemi, je již nìkolikrát zmiòovaná okružní køižovatka Pražská – Palackého. Zpomalení dopravy na silnici II/115, což je silnice Praha – Karlštejn, není možno realizovat pomocí zvýšených pøechodù pro chodce èi zpomalovacích hrbù, které policie prostì nepovolí. Na obci se objevila petice, která poukazuje na použití zvýšeného pøechodu napø. v Radotínì, ale zde se jedná o silnici, která patøí magistrátu hl. mìsta. V naší obci jiné øešení než okružní køižovatka nebo svìtelná køižovatka není možné. K tomu, aby se tato okružní køižovatka dala postavit, jsou potøeba dvì vìci: 
	Jednak vyøídit vlastnické právo k dotèeným pozemkùm a jednak sehnat peníze na financování tohoto projektu. Co se týká financí, snaží se obec o to, aby investici zaplatil Støedoèeský kraj. Co se týká pozemkù, je nutno èást pozemkù vykoupit od Sokola. S tím jsme vedli nìkolik jednání. Na posledním zasedání zastupitelstva pak byl odsouhlasen princip tøíletého grantu a odkup pozemku za cenu obvyklou pro vykupování pozemkù, což je cca 50,. Kè/m2.
	Další pomìrnì nebezpeèná situace je u nádraží, kde je již hotov projekt na zpomalení zvýšeným pøechodem, a který mìl být realizován jako souèást opravy nádražní budovy. Tuto opravu investují Èeské dráhy, ale pøestože písemnì pøislíbili zahájení oprav v první polovinì letošního roku, s pracemi doposud nezaèali.
M. Pánek
Nadace Èlovìk v tísni 
opìt pomáhá
Právì v této dobì, kdy obec sahá témìø na samotné dno svých finanèních možností, pøišla alespoò jedna radostnìjší zpráva: nadace Èlovìk v tísni Dobøichovicím opìt pomáhá! Poté co finanènì podpoøila popovodòovou opravu školky i základní školy, vìnuje èástku 1.5 mil. na stavbu mostu pro pìší. V souèasné dobì pracuje na znìní darovací smlouvy, hlavní podmínkou je dokonèení projektu do konce roku 2003.
Našim hasièù pomùže Kanga+
Sbor dobrovolných hasièù dostal od øevnických kolegù varovné informaèní zaøízení, fungující na moderním pøenosu dat a zkvalitní integraèní záchranný systém. Podle velitele našich dobrovolných hasièù Josefa Ryšavého to v praxi bude vypadat tak, že v pøípadì krizové situace nebo stavu nouze (nemusí jít pøitom nutnì o povodeò) pøijde z hasièského centra støedoèeského kraje SMS zpráva na mobilní telefony nejen samotným hasièùm, ale napøíklad i obecním radním a zastupitelùm. Kanga zefektivní práci krizových štábù, ale i výjezdových skupin požárníkù. „Obèané bezesporu ocení i to, že noèní výjezdy se obejdou bez obvyklého houkání. Zatím však systém není v provozu, èekáme na jeho splacení, pøedpokládáme našim øeditelstvím v Kladnì“, dodává pan Ryšavý.
Mateøinka znovu musela odmítnout dìti
Kapacita Mateøské školy opìt nestaèila zájmu rodièù, kteøí sem chtìli od záøí umístit své dìti. Odchodem dìtí do školy se uvolnilo 29 míst, zájemcù bylo však 47. Øeditelka Monika Víšková dostala od obce, zøizovatele školy, jasná kriteria, podle kterých musela ze 47 pøihlášených dìtí vybrat 29, respektive 26 dìtí a tøi místa nechat pro odvolání. Pøednost dostali pøedškoláci, dìti s trvalým pobytem v Dobøichovicích, dìti starší 4 let matek samoživitelek, popøípadì minimálnì 4leté dìti obou zamìstnaných rodièù. Výbìrovým sítem tak prakticky úplnì propadly nejmladší dìti. Podle slov øeditelky M. Víškové velká èást rodièù chtìla své dítì umístit pouze na jeden den v týdnu. „To však není možné. Školka plní jisté výchovné funkce, jeden den dìti napø. cvièí, druhý malují, tøetí zpívají atd. Školka má prostì urèitý systém, to co vìtšina tìchto rodièù hledala, poskytují spíš mateøská centra“, øíká M. Víšková.
Konec jednoho obchùdku 
Krámek s nápoji, drobnými dárkovými pøedmìty a zároveò vinotéka, otevøený krátce po loòské povodni v ulici 5. kvìtna, konèí. Jeho provozovatelka dostala od majitele objektu okamžitou výpovìï z nájemního pomìru a musela bìhem nìkolika dnù obchod vyklidit. Podle majitele „nedodržovala etiku prodeje stejným sortimentem jako vedlejší obchod s nápoji“ . Kauzu provází nìkolik obèansko-právních i obchodních sporù mezi majitelkou vinotéky, majitelem objektu a provozovatelem sousedního obchodu.
mhr
Tìžba písku v Berounce
Podle informace Našich novin se Berounka od nánosù písku èistí zatím pouze v naší obci. Je to tak proto, že se nejedná o „èištìní“, ale o tìžbu písku a štìrku, který je dále zpracováván. V ostatních obcích na dolní Berounce se teprve bude zaèínat. V úseku mezi øevnickým jezem a letovským mostem bude Povodí Vltavy, závod Berounka tìžit naplavený materiál v èervenci. Obdobná tìžba písku v Karlštejnì byla zablokována správou CHKO, protože v øece a na bøezích žijí chránìní živoèichové. Podle starosty Karlštejna pana Ureše došlo prý mezitím k dohodì a øeka se tedy bude èistit i tam. 
podle Našich novin è. 11/2003
Publikace o loòských povodních
Mnoho obcí vydalo již loni publikace zachycující loòské povodnì. Hezkou knížku jsme vidìli napø. z Radotína. Nyní je v poslední fázi pøípravy tisku menší publikace o naší obci, ale nejen o loòské velké vodì, ale i o povodních minulých. Podaøilo se získat velmi zajímavé fotografie z povodní z let 1941, 1947 i 1981, které doplní vyprávìní pamìtníkù i popisy velkých vod z obecní kroniky. Knížka bude mít samozøejmì i nejzajímavìjší fotografie ze srpna loòského roku. Publikace vyjde v prùbìhu srpna a bude v prodeji cca za 50 Kè. 
Pocta záchranáøùm 
– rok poté
Již minule jsme vás informovali o tom, že Svaz dobrovolných hasièù Dobøichovice si chce pøipomenout blížící se roèní výroèí od nièivé povodnì. Dne 16. srpna 2003 od 10 do 18 hodin uspoøádají dobøichoviètí dobrovolní hasièi na louce pøed novou školou pøehlídku hasièských záchranných sborù, jak dobrovolných, tak i profesionálních. Na programu bude výstava hasièské techniky, praktické ukázky jejího použití a ukázky práce hasièù a záchranáøù. Pozvány jsou hasièské sbory z okolí, jednotka profesionálních hasièù, policie s psovody, lékaøská záchranná služba, pøiletí i helikoptéra, pøijede Èervený køíž, speciální jednotky Èeských drah, speciální jednotka pro dekontaminace a další.
V prùbìhu akce budete moci shlédnout zásah jednotek pøi simulované dopravní nehodì, zásah pøi požáru rodinného domku, ukázku protichemických a protižárových oblekù, ukázku požáru vozidel, hašení benzínu pomocí pìny, budete se moci svézt na automobilovém žebøíku nebo na požární plošinì. Všechny ukázky budou komentovány. O obèerstvení se postará ESO Market Všenory. 
Oslavy Božího tìla v Dobøichovicích
Jedním z nejoblíbenìjších církevních svátkù byl vždy tradiènì svátek Božího tìla – tj. Tìla a krve Pánì. Slavil se v každé vesnici a mìstì a patøil k jejich životu. Dodnes u mnoha našich sousedù v Evropì – ve Francii, Nìmecku, Rakousku a dalších se tento den nepracuje. Na svátek se lidé pøedem pøipravovali – jeho souèástí byl prùvod holèièek v bílých šatech – družièek, které mìli košíèky s okvìtními lístky. Procesí vycházelo z kostela po mši svaté, obcházelo obec a zastavovalo u ètyø oltáøù, orientovaných do rùzných svìtových stran. V procesí kromì knìze a družièek šli ministranti, muzika, knìz nesl monstranci pod zdobeným baldachýnem. Ulice, kterou procesí prošlo, byla posvìcena. Tento prùvod se pravidelnì konal i v Dobøichovicích, po dlouhé pøestávce se ho podaøilo obnovit v loòském roce. 
Pro øímskokatolickou farnost pøedstavuje tento svátek jeden z nejvýznamnìjších, je to záležitost navázání na tradici našich pøedkù, na tradice naší obce i na nejdùležitìjší principy katolické víry. Letos se konalo procesí Božího tìla již podruhé za sebou opìt. Procesí vyšlo z kaple sv. Judy Tadeáše v areálu dobøichovického zámku, byla to první mše svatá po nièivé loòské povodni. Kapli se podaøilo vymalovat a obnovit elektroinstalaci a osvìtlení. Celebrantem – knìzem pøi této slavnosti byl otec doc. JUDr Antonín Ignác Hrdina, CSc, OPraem (tj. z øádu premonstrátù), rektor baziliky Nanebevzetí Panny Marie na Strahovì. Baldachýn nesli dva starostové okolních obcí – paní Helena Langšádlová, starostka Èernošic, a pan Mirek Cvanciger, starosta Øevnic, dále pan dr. Václav Kratochvíl, minulý starosta naší obce. Procesí vyšlo z kaple, prošlo ulicí 5. kvìtna na Køižovnické námìstí a dvorem zámku se vrátilo do kaple. I v pøíštím roce se bude konat další oslava Božího tìla v Dobøichovicích – je to jedna z možností navázat na dobré tradice naší obce a lidí, kteøí v ní žili, je to jedna z možností, jak pøinést naší obci Boží požehnání.
Petr Havlík 
Návštìva v partnerské obci 
ve Francii
Cesty dobøichovických obyvatel do partnerské obce ve Francii – Villieu–Loyes–Mollon v okolí Lyonu se staly již tradicí, stejnì jako cesty francouzských pøátel do Dobøichovic. Hosté jsou vždy ubytovaní v rodinách. Letošní cesta zaèala v pátek 23. kvìtna, kdy poèetná dobøichovická skupina, bylo nás celkem 27, vyjela auty do Francie. V pátek veèer nás u našich pøátel èekalo již pøivítání v jejich Centre de Rencontres – pøeklad nejlépe odpovídá našemu kulturnímu domu, v pøesném pøekladu je to støedisko setkávání. A ve Francii se v nìm setkávají èasto. Jde o nádherný sál pro tøi sta osob s veškerým technickým vybavením a zázemím. Ti, kdo ve Villieu již byli, ho dobøe znají – mìl v nìm napø. koncert dobøichovický sbor pana Bìhounka Ludus Musicus. První veèer se protáhl do pozdních veèerních hodin. 
V sobotu byl individuální program v rodinách a veèer se naše skupina zúèastnila velké oslavy v již zmiòovaném sále, která byla vìnována místnímu pìveckému sboru „Viva la musica“. Ten totiž slavil 25. výroèí svého založení. Jeho oblibu dokazoval plný sál. Program, který doplnil i místní dechový orchestr, trval témìø tøi hodiny. 
V nedìli jsme zaèali spoleènou francouzsko–èeskou øímskokatolickou mší v jednom z místních kostelù. Mši svatou celebrovali spoleènì dobøichovický faráø otec Robert Hanaèík a faráø partnerské obce. I dva z ministrantù, Petr Havlík a Lukáš Hoch, byli z naší èeské výpravy. Od tøi hodin byla naplánována spoleèná pìší procházka po jednotlivých èástech Villieu–Loyes–Mollon. V šest hodin byla v kulturním domì otevøena výstava o Dobøichovicích a potom naše pøekladatelka, Veronika Hyksová mìla pøednášku o naší republice a o Dobøichovicích, doprovázenou promítáním fotografií. Po ní zaèal oficiální veèer s projevy všech starostù, atmosféra byla ale jako vždy ve Francii pøátelská a neoficální. Poslední den našeho pobytu, v pondìlí 26. kvìtna, jsme dopoledne navštívili blízký zámek Chateau de Chazey. V souèasné dobì je v nìm sídlo sdružení 33 obcí v okolí. Po krátkém obìdì se vìtšina aut vydala opìt na cestu do Dobøichovic. Tìšíme se na to, že naše francouzské pøátele uvítáme na podzim v rámci jedné akce k 750. výroèí naší obce opìt u nás. 
Petr Havlík
ZPRÁVY ZE SOUSEDNÍCH OBCÍ 
Zaostøeno tento mìsíc na ÈERNOŠICE
Rok po povodni, která v sousedním mìsteèku zaplavila zhruba 100 domù a 400 rekreaèních objektù, se zdejší život pomalu vrací do normálu. Pøestože peníze z fondu Ministerstva pro místní rozvoj na obnovu bydlení pøicházejí i sem s velkým zpoždìním, majitelé své domy z nejhoršího už dostali, a poškozenou mìstskou infrastrukturu – hlavní pøivadìè do èistírny odpadních vod a kanalizace – se také podaøilo opravit. Podle starostky Heleny Langšádlové se mìsto však dosud potýká s jiným pozùstatkem povodní – s problémem vyèištìní koryta Berounky. Hlavnì obyvatelé u øeky toto cítí jako velký problém, koryto je velmi zanesené a lidé se obávají každé vìtší vody. Povodí Vltavy ještì nezaèalo s pracemi, pøestože podle prvotních jednání mìli zaèít zjara s bagrováním, stejnì jako s úpravu bøehových porostù. Dosud však nevypsali ani výbìrové øízení, protože na to prý nemají peníze od Ministerstva zemìdìlství.
Paní starostko, jaké jsou evergreeny i souèasné hity ze života Vašeho mìsta? 
Naším evergreenem jsou bezesporu chataøi. Èernošice jsou totiž na unikátním druhém místì v republice v pomìru poètu stálých obyvatel k rekreantùm: evidujeme 1 500 rekreaèních objektù ku 1 800 domù k trvalému bydlení. Chatové osady si žijí svým vlastním životem, pokud možno podle vlastních pravidel, ale mìstu velkým pøínosem nejsou. Jenom èástka na likvidaci èerných skládek v blízkosti chat šla do statisícù. Pøijali jsme proto poplatek za likvidaci odpadkù, který se vztahuje i na chataøe, a dosáhli jsme tak alespoò èásteèného pokrytí nákladù. Dalším velkým problémem je obnova rekreaèních objektù po povodni. Èáru pøes rozpoèet nám udìlalo Ministerstvo pro místní rozvoj, když navrhlo novelu stavebního zákona, která umožòuje takovou opravu pouze na ohlášení, bez stavebního povolení. To mnozí vlastníci chat pojali velmi na divoko, zaèali stavìt ve vìtším rozsahu, výšce a zastavìné ploše než byly pùvodní objekty. Museli jsme zahájit asi 16 správních øízení na odstranìní staveb. To ale bude bìh na dlouhou tra� a hodnì nepøíjemný. Problém je hlavnì v komunikaci, míváme sice tak dvakrát do roka se „šerify“ vzájemné schùzky za úèasti policie, technických. služeb a radnice, ale zástupci osadníkù nemají èasto potøebnou autoritu, aby to, na èem se dohodneme, mezi chataøi prosadili.
A co právì teï hýbe Èernošicemi?
Hitem je pøíprava intenzifikace trati Èeských drah, která by podle optimistických pøedpokladù mìla vypuknout v roce 2005. Tento projekt nepøipouští úrovòové køížení mezi silnicí II. tøídy a tratí, což v praxi pøinese rušení nìkterých pøejezdù. Jedna z variant poèítá s tím, že silnice k Praze by vedla nad tratí až do Radotína. Dojde k narovnání obloukù zatáèek, a to u nás znamená napøíklad posunutí mokropeského nádraží. Mìlo by dojít k odclonìní hluku zvukovými bariérami, v nìkterých oblastech by mìly být lidem vymìòována dokonce okna. Èetnost spojù by mìla být vyšší, hovoøí se dokonce o intervalech 15 min ve špièce, o vyšším komfortu ve vlacích. Vìøím, že kdyby se vše podaøilo, ubylo by lidí, kteøí dnes jezdí do Prahy autem. 
Paní starostko, dìkuji za rozhovor.
Martina Hrdlièková
Další a aktuality 
ze sousedství
Øevnice – Silnice vedoucí pod letovským viaduktem, používaná zhusta øidièi i cyklisty jako objížïka problematického øevnického železnièního pøejezdu, dostával nový povrch. Zdejší radnice pøipravuje s podporou Krajského úøadu i opravu èásti státní silnice z Øevnic na Svinaøe.
Øevnická mìstská rada iniciovala workshop pøedních èeských architektù na téma urbanistické potøeby mìsta. Souèástí této dílny byla i prezentace návrhu rekonstrukce ponièených Havlíèkových sadù. Výsledný návrh mohli obèané vidìt a popøípadì pøipomínkovat v Galerii manželù Bartákových Salón N1.
Karlštejn – rok po povodni chystá zdejší radnice slavnostní otevøení novì opravené školky, kterou zcela znièila velká voda. Mezi pozvanými hosty je i prezident republiky a také hejtman Støedoèeského kraje a na seznamu nemohou chybìt zástupci nìmeckého Èerveného køíže, který na rekonstrukci školky pøispìl nejvyšší èástkou, jak uvádìjí Naše Noviny.
V Karlštejnì vzniká informaèní centrum této turisticky velmi atraktivní obce. Podle dohody starostù bude poskytovat informace i o dalších obcích na dolní Berounce, tedy i o Dobøichovicích. Je umístìno na hlavní silnici proti velkému parkovišti. Podle Našich novin závisí jeho otevøení nyní pouze na Telecomu, až sem zavede potøebné telefonní linky, které støedisko propojí se svìtem pomocí telefonu a internetu. Bude tam i bankomat, kavárna a možnost ubytování. Objekt byl vybudován ze staré stodoly. Hned vedle infocentra se nachází starý bunkr, souèást tzv. vnitøního obraného systému, který byl budován na ochranu pøed nìmeckou agresí koncem 30. let. Jak všichni víme, mnoho republice nepomohl. Další takový bunkr je v blízkosti karlštejnského mostu u øeky. Malá pevnùstka vedle informaèního centra bude otevøena pro veøejnost v sobotu, 19. èervence od 10,30 do 18 hodin. Pak se poèítá s dalšími termíny prohlídek. 
Karlík – žáci našich 9. tøíd byli pøed koncem školního roku zaèátkem èervna pozváni vedením spoleènosti GROUP4 Securitas do jejich výcvikového støediska v Karlíku. Dìti si nejvíce užily cviènou horolezeckou stìnu, kterou si pod vedením zkušených instruktorù i vyzkoušeli. U každého lana byl bezpeènostní dozor. Nìkteøí si dobøe poradili se všemi tøemi stupni obtížnosti, jiné dìti (jak už to tak bývá) jsou na nìco jiného, ale všem se to líbilo. Spoleènost Group4 nám velmi pomohla bìhem loòských povodní, když otevøela své karlické støedisko pro ubytování našich vyplavených obèanù. 
Hlásná a Zadní Tøebaò – opravuje se i lávka spojující Hlásnou a Zadní Tøebaò. Ta však na rozdíl od naší lávky loòskou povodeò pøežila a vymìòuje se tedy pouze døevìná mostovka, posilují se pilíøe, rekonstruují ledolamy a úpravì se nevyhnou ani oba nájezdy, resp. nástupy na lávku. Práce, na které byla získána podpora z fondù EU Phare by mìla skonèit bìhem mìsíce. 
Karlštejnské vinobraní
Po roèní pøestávce, zavinìné loòskou povodní, se bude v Karlštejnì konat opìt tradièní vinobraní. Milovníci vína, burèáku i dobré zábavy se sejdou o víkendu 28. a 29. záøí. Již nyní se všichni poøadatelé vèetnì obecního úøadu na tuto velkou událost pøipravují. 
V sobotu 28. záøí od 9 hodin ráno bude na zlaté stezce hrát muzika, zpívat a tancovat budou Notièky a tøebaòský Tøehusk. Odpoledne ve 13,30 pøivítá Karlštejn svého vládce, totiž císaøe a krále Karla IV a prùvod v historických krojích projde obcí. Pod hradem budou vidìt historické tance a souboje rytíøù. K tomu bude èepován burèák, karlštejnské víno a dostanete i nìco k zakousnutí. Vstupenka na vinobraní bude stát 30 Kè. 
podle Našich novin è. 11/2003
Drátenický happening 
Dobøichovický dráteník Petr Musil je známý tím, že se svými žáky ze zadnotøebaòských kurzù drátování vymýšlí rád, jak se zapsat do legendární Guinessovy knihy rekordù. O tom, že jeho bláznivé výkony stojí za zápis do evidence kuriozit, svìdèí i nedávné stopy v èeské verzi této knihy zápisem rekordního poètu dráteníkù na zadnotøebaòské návsi. Petr Musil však míøí dál – až do samotné Velké knihy rekordù, a to spoleèným èesko–slovenským rekordem, v nìmž nejvìtší poèet dráteníkù na svìtì odrátovalo nejvìtší poèet vajec. Stalo se to v Pelhøimovì 14. èervna letošního roku, kdy 233 dráteníkù opletlo drátem 745 kraslic. „Letos nevychází èeská verze slavné Guinessovky, a tak se budeme snažit prosadit náš poslední rekord do samotné Velké knihy pro rok 2004. Pelhøimovský výkon byl úctyhodný – ukázalo se, že Slováci mají více vajec a my Èeši více dráteníkù“, dodáva Petr Musil.
Na poslední srpnovou sobotu pøipravuje drátenický happening 1. divoký sraz dráteníkù, a to v Bukovanech u Benešova. Jak vypadá taková drátenická divoèina? „Dráteníci pøijdou na urèené místo povinnì pìšky z vìtší èi menší dáli, s poutnickou holí, v èerných kloboucích, s døevìnými krosnami, kolem drátù na rameni a budou vyvolávat. Sejdou se, pokecají, podrátují a zase pùjdou“, upøesòuje P. Musil. Škoda, že my, Dobøichoviètí, nemùžeme být svìdky pøekonání zadnotøebaòského rekordu a to tøeba nejvìtším poètem dráteníkù na dobøichovickém námìstí za posledních 750 let!
mhr
Nový cyklobus na Brdy 
Vaše výlety do krásného okolí naší obce usnadní nová služba spoleènosti Ropid, která organizuje pražskou pøímìstskou veøejnou dopravu. O všech víkendech až do konce záøí odjíždí od dobøichovického nádraží speciální cyklobus se zaøízením na pøepravu 25 jízdních kol a vyveze vás na høebeny Brd. Zastávky má v Èernolicích, v Øitce, Mníšku a v Kytínì. Odjezdy od našeho nádraží jsou každou sobotu a nedìli vždy v 7.55, 9.25, 10.55, 12.55, 15.25 a poslední jede v 16.55, ale ten jen do Mníšku. Jízdní doba z Dobøichovic do Kytína je 35 minut. Za pøepravu napø. na Kytín zaplatíte 12 Kè za kolo a 24 Kè za dospìlou osobu. Pokud byste byli opravdoví, ale pouze pivní sportovci a v Kytínì se jaksi zasekli, mùžete se vrátit zpìt tím samým autobusem, který odjíždí z Kytína ve 12.05, 14.35, 16.05 a z Mníšku poslední v 17.45. 
S autobusem naberete potøebnou výšku a zpáteèní výlet domù je pak jen hraèka. Z Kytína vystoupáte 2km na vrchol Høebenù, po dalších 2km jsme na býv. raketové základnì, odkud pohodlnì sjedete do Haloun a pak polní cestou k øevnickému høbitovu a už je to jen malý kousek domù. Další možností je vracet se smìrem domù stále po èervené høebenové cestì až do Èernolic a pak dolù, nebo kdekoliv po cestì použít jiné cesty pro sjezd do Dobøichovic. 
Mùžete též volit delší trasy, napø. z Kytína jet na Stožec, odtud dolù na Chlumec a po silnici pøes Svinaøe zpátky domù, nebo ještì dále až do Hostomic, pak mùžete volit zpáteèní trasu pøes Neumìtely s návštìvou Šemíkova hrobu a dále na Svinaøe a Øevnice. Možností je m noho a jistì si nìjakou vyberete. 
Nikde to sice není napsáno, ale myslím si, že vás vezmou i bez kola, prostì jen tak na výlet. 
V. Kratochvíl
Žádost o zapùjèení starých fotografií
Chtìli bychom zveøejnit pohledy na ta místa naší obce, která buï úplnì zmizela nebo která se v prùbìhu let podstatnì zmìnila. Jedná se nám o budovy, ulice, ale i spoleèenské akce (prùvody, pohøby, cvièení, dožínky, hasièské akce, církevní akce, další oslavy, plesy, koncerty, divadla a pod.). Žádáme všechny obèany, kteøí by mìli fotografie takových míst a takových akcí, aby nám je zapùjèili k okopírování. Fotografie vám nepoškozené vrátíme bìhem jednoho dne. Umíme zkopírovat fotografie i nalepené v albech. 
Mnoho lidí se zajímá o naší historii a snažíme se zaznamenat vše, co rychle mizí èi co je nahrazováno nìèím jiným. Pokud takové fotografie máte, zavolejte na obecní úøad na telefon 25771–2182.
V. Kratochvíl
Basketbalové úspìšné zakonèení sezóny
První a druhý èervnový víkend byl v dobøichovické sokolovnì ve znamení dívèího basketbalového hemžení. Ve dnech 7. – 8. èervna se hrál v obou halách turnaj pro dìvèata roèníkù 1990 a byl souèástí oslav 750 let obce. Pøijely basketbalové nadìje z celých Èech, od Kraslic, pøes Louny, Chodov, pražské celky až po Benešov – celkem 12 týmù. 
V základní skupinì se neztratila ani naše dìvèata. Jejich skupina byla složena jen ze sokolských týmù a byla hrána jako „Pøebor Èeské obce sokolské“. Naše dìvèata obleèena ve svých nových teplákovkách neponechala nic náhodì a naprosto suverénnì porazila Sokol Nusle (nastoupily s hráèkami roèníku 1992) 91:3, když i za nás nastoupily ty nejmladší hráèky. V druhém utkání nás èekal silný Sokol Kladno – nás reprezentovaly tentokráte ty zkušenìjší hráèky (ty mladièké fandily) a poprvé v letošní sezónì jsme vyhrály – 36:26. Vítìzství bylo zasloužené a pøijaté s velkou radostí. Jelikož i Sokol Øíèany mìl mladší hráèky, opìt jsme nechaly hrát naše nejmladší a ty opìt zazáøily – 82:8. Tímto jsme se staly vítìzkami Pøeboru ÈOS a pøi slavnostním vyhlašování v nedìli odpoledne nám zástupce Obce sokolské povìsil na krk zlaté medaile a krásný pohár ozdobil naší síò slávy.
Tímto úspìchem jsme se ale souèasnì dostaly do finálové skupiny celého velkého turnaje. Zde nás v boji o 1. – 3. místo èekal Most a Kraslice. Oba týmy se umístily mezi nejlepšími družstvy této kategorie na Mistrovství Èeské republiky. Bohužel na Most nestaèily ani naše nejzkušenìjší hráèky. Sice jsme v prùbìhu hry dotáhly na rozdíl 4 bodù, ale nedokázaly jsme tento výsledek udržet a prohrály jsme 18: 42. Øada našich fanouškù z øad rodièù s bubnem a øehtaèkami však vidìla pìkné utkání. Poslední utkání turnaje jsme hrály s Kraslicemi. Soupeø pøijel posilnìn o 20 rodièù s tøemi bubny, èinely a dalšími doprovodnými nástroji a v tìlocviènì nebylo slyšet vlastního slova, natož vydané pokyny z lavièky. Soupeø nás nepustil ani na pùlku, holky bojovaly seè mohly, ale bylo jasno 5: 86.
Krásný pohár vìnovaný Obecním úøadem Dobøichovice ku pøíležitosti oslav založení obce si zaslouženì odvezla dìvèata z Kraslic a jejich fanclub. Druhé místo obsadil Most a tøetí pohár vyzvedly nad hlavu pøed øadou rodièù spokojené hráèky domácího týmu.
Víkend 14. – 15. èervna nás èekala obdobná akce. Opìt Pøebor èeské obce sokolské spojený s velkým turnajem, ale tentokráte pro dívky roèníku 1988, za úèasti 8 týmù – hrálo se jen v tìlocviènì – prostì nuda !! Náš tým mìl bohužel velké problémy, nebo� celá øada dìvèat mìla jiné starosti a na turnaj jim už nìjak nezbyl èas. Nicménì jsme kádr zbylých doplnily o úspìšné mladší hráèky a vytvoøily nové, složené a jak se pak ukázalo i výkonnostnì dobré družstvo.
V tomto sokolském Pøeboru jsme nejprve porazily družstvo Sokola Nusle (opìt poslali mladší roèník 1990) 53:34. Následnì jsme košíkovou zcela otrávily sokolkám ze Žihle, které se v závìru úplnì rozsypaly 50: 32. V nedìli jsme již nastoupily bez klíèových hráèek (V.Kratochvílová, B.Pizúrová) a okamžitì se to ukázalo na høe – Sokol Peèky nás porazil ostudnì 28: 84 a náš výkon byl „na ruèník“. 
Díky poslední prohøe jsme v sokolském Pøeboru obsadily 2.místo a v celkovém turnaji hrály o 3.místo s Kompresory Praha a opìt se ukázalo, že nepøítomnost onìch dvou hráèek je bolestná. Soupeø byl rychlejší a vyhrál 66: 42 a na nás tak zùstala bramborová medaile.
Musím pochválit a vyzdvihnout výkony nìkterých hráèek – za mladší nejlepší obránkyni týmu S. Ponáhlou, nejlepší støelkyni týmu P. Melíškovou, dále nasazení tìch nejmladších – K.Klepáèková, P.Korandová, L. Šedivá, dále musím ocenit výkon J. Colin, D.Kavkové, P. Soprové, pøekvapila P. Vanžurová, N.Strejèková.
Ve starších hráèkách musím vyzdvihnout výkon nejlepší obránkynì A. Kavkové, nejlepší støelkynì Z. Koudelové, ale výbornì zahrála i A. Vosmíková, neztratila se J. Geisslerová a všechny mladší holky – P. Soprová, D. Kavková. T. Házová, S.Ryšavá a P.Melíšková. 
No a trochu „oskarovsky“: podìkování patøí sponzorùm AREA – panu Klepáèkovi, dále pøispìli Pajgrtovi, Burešovi, Ponáhlých, Soprovi, Obecní úøad Dobøichovice. Díky všem rodièùm za bájeèné fandìní (a doufám, že jim to vydrží do sezóny), díky hráèkám žen, které zpracovávaly všechna data (Kratochvílová, Kubásková, Bendová), hráèkám dorostenek a žákyò, které víkendy trávily u zapisovacího stolku (Ponáhlá, Colin za žaèky a všechny dorostenky) a poslední podìkování patøí hráèkám, které mì za všechnu moji celoroèní døinu s nimi udìlaly svými výkony velikou radost a já jim dìkuji.
Turnaje jsou za námi. Zbyly jen pøíjemné vzpomínky, poháry a medaile za dosažené úspìchy a spokojenost a chvála všech úèastníkù s pøíslibem, že za rok zase všichni ukonèíme sezónu v Dobøichovicích. Nás teï èeká letní pauza a 17. srpna se sejdeme celá dívèí skupina – ženy, dorostenky, žaèky i pøípravka u autobusu a tradá do Rokytnice. Tam budeme 10 dní døít, trénovat a potit se. Po návratu hned následují další turnaje a zahájení sezóny.
Do této sezóny vstupují ženy (cíl 5. místo), dorostenky (pøežít a doplnit kádr žen), žaèky (støed tabulky) a pøípravka se jen bude pøipravovat na sezónu další, která pro nì bude premiérová. 
Hana Geisslerová
Finanèní prostøedky z programu OBNOVA 2002 
pro podnikatele postižené povodní
Ministerstvo prùmyslu a obchodu ÈR, vyhlašovatel programu OBNOVA 2002 na podporu malých podnikatelù postižených loòskou povodní, rozhodlo o úpravì nìkterých jeho podmínek, aby v roce 2003 umožnilo èerpání zvýhodnìných nebankovních pùjèek z tohoto programu širšímu spektru malých podnikatelù. Pùjèka, úroèená diskontní sazbou ÈNB (cca 2 % p.a.) a splatná do 5 let, se poskytuje povodní postiženým malým podnikùm v objemu od 250 tis. Kè do 1 mil. Kè
Spodní hranice celkového poškození aktiv, která je jednou z vymezujících podmínek pro možnou úèast v programu, èiní 10 %. To umožòuje pøihlásit se do programu i podnikatelským subjektùm, které vykazují v aktivech vysoký podíl nehmotného majetku a pohledávek a limit poškození aktiv z tohoto dùvodu døíve nesplòovaly. Na posílení obìžných aktiv je možné èerpat až 500 tis. Kè. To umožòuje, zejména obchodním firmám, lépe obnovovat poškozené zásoby. Podnikatelé, kteøí provedli opatøení k odstranìní následkù povodní pøed uzavøením smlouvy o pùjèce a náklady na tato opatøení uhradili z vlastních prostøedkù, mohou dokonce požádat 
o jejich dodateèné proplacení z poskytnuté pùjèky a získat tak disponibilní finanèní prostøedky. K zajištìní pùjèky postaèuje vystavení avalované bianco smìnky. 
Nebankovní zvýhodnìné pùjèky budou poskytovány do vyèerpání finanèních prostøedkù. Žádosti jsou vyøizovány v poøadí, ve kterém jsou doruèeny Agentuøe pro rozvoj podnikání. Další informace mohou zájemci získat na webových stránkách www.mpo.cz a www.arp.cz nebo v regionálních poradenských a informaèních centrech (RPIC), která jim též poskytnou potøebné materiály a souèinnost pøi vypracování žádosti o pùjèku.
Kontaktní adresa: Ing. Milan Pokorný, Agentura pro rozvoj podnikání, Gorazdova 24, 128 00 Praha 2. Telefon 224 907 652, Fax 224 914 529, E-mail: m.pokorny@arp.cz.
Pøeètìte si 
Po minulé upoutávce na knihu básnièek doc. RNDr. Emila Caldy vás chceme upozornit na další zajímavou publikaci z pera naší spoluobèanky a rodaèky, PhDr. Olgy Vilímkové – Svatošové, kterou si mnozí pamatujeme ze dvou zajímavých pøednášek o peruánských indiánech.
Dr. Vilímková právì vydala v nakladatelství Mladá fronta knihu „Uèitelkou v Peru“, která popisuje život horských indiánù ve vesnièce Pucamarca v provincii Cusco v Peru. Podobnì žijí všichni ostatní venkovští obyvatelé peruánských And. Autorka líèí každodenní èinnosti lidí v prùbìhu jednoho roku (od bøezna do prosince), tak jak je s nimi osobnì zažila. Vzpomíná na školní hodiny, drobné pøíhody s dìtmi, na nìkteré výlety. Pozoruje chování místních lidí, jejich morální zvyklosti vèetnì duchovních a kulturních tradic a porovnává je se situací ve mìstech a také se zpùsobem života tzv. ztraceného venkova, tj. izolované vysokohorské venkovské komunity Q’eros. Kniha zaujme cestovatele, kteøí se tak mohou seznámit se skuteèným životem peruánských indiánù, ale je urèena i tìm, kteøí si chtìjí pøeèíst neobyèejný pøíbìh èeské uèitelky. 
Dr. Vilímková–Svatošová vyuèuje na Vysoké škole ekonomické v Praze francouzštinu a reálie Latinské Ameriky. Dlouhodobì se zajímá o indiánské kultury, pøedevším v Peru, kam jezdí pravidelnì od roku 1994 jako prùvodkynì. V roce 2001 pracovala jako dobrovolná uèitelka v peruánské základní škole v horské indiánské vesnici Pucamarca. Po návratu do Èech založila nadaèní fond Inka, který má za cíl pomáhat nadaným peruánským dìtem pøi jejich vzdìlávání. 
Pokud máte o tuto zajímavou knihu zájem, mùžete jí koupit pøímo od paní Svatošové, maminky dr. Vilímkové. Telefonický kontakt je 25771-1224 nebo 742-427012. 	
Z Dobøichovic 
za peruánskými indiány

PhDr.Olga Vilímková se letos na jaøe chystala znovu už po nìkolikáté na nehostinné svahy peruánských And, mezi potomky Inkù do vesnic ve výškách okolo pìti tisíc metrù nad moøem. Krátce pøed svou cestou mi poskytla krátký rozhovor.
Co Vás táhne tam, kde jak sama pøi besedách øíkáte, jsou stále krátké dny a mrazivé noci, kamenné domky bez vodovodu a elektøiny?
O cestách sem jsem snila už jako malá holka, asi i proto jsem se uèila španìlsky a nakonec i indiánský jazyk keèua. Tím, že jsem umìla hovoøit jejich øeèí, získala jsem si dùvìru a nakonec jsem tady mezi indiány našla svoji druhou rodinu. 
Jak jste jako Evropanka uèila indiánské dìti?
Nerozdávala jsem rady, jak mají žít a studovat, pochopila jsem, že stálé pouèování je ponižuje. Poznala jsem, že peruánští uèitelé v nich nepìstují hrdost na to, že jsou potomci slavných pøedkù. Indiáni byli totiž zvyklí na to, že se bílí štítí pùjèit si od nich i deku. Tak jsem napøíklad vzala své žáky poprvé v jejich životì do Cusca, hlavního mìsta bývalé øíše Inkù, ukázala jim Machu Piccu, a povìdìla o jejich obdivuhodné historii. 
Založila jste nadaci Inka, jak indiánùm pomáhá?
Když jsem zjistila, že i Indiáni z tìch nejchudších osad chtìjí, aby jejich dìti studovaly, ale nemají peníze na jejich zápis do školy, ani na povinnou školní uniformu, pomùcky, na poplatky, ale ani tøeba na sportovní úbor, hledala jsem u nás v Èechách možnosti v tzv. kmotrovství na dálku, objíždìla jsem kulturní sály i èeské školy s besedou a promítáním ze svého života mezi indiány. Pøímo v Peru jsem se potom pustila do vyjednávání s místními úøady o vytvoøení pracovních míst pro uèitele. Na univerzitì v Cuscu jsem získala pøíslib hledat mladé pedagogy, kteøí respektují indiánské tradice a mìli by chu� pùsobit jako „obrozenci“ v tìch neobyèejnì drsných podmínkách vysokohorských vesnic. 
Víte, mìla jsem v Pucamarce žáèka, jmenoval se Edison, narodil se do nejchudší rodiny ve vesnici a dostal jméno po slavném fyzikovi, protože si jeho otec pøál, aby syn jednou mohl studovat. Pøed loòskými vánocemi napsal Edison Ježíškovi dopis s pøáním, aby byl chytrý a mohl studovat. Na Štìdrý den jsem dostala zprávu od jednìch manželù z Prahy, že budou finanènì pøispívat na jeho studia.Vezu mu ji jako dárek.
Indiáni Vás èekají?
Urèitì. Když jsem tam jela minule, nevìdìli, že pøiletím, a pøesto jsem potkala šamany kmene Q’eros, jak mi jdou v Cuscu naproti se slovy, že mne èekali. Vìøím jejich mystickým kontaktùm, prožila jsem tam jednou opravdovou blízkost smrti zimou a vyèerpáním, kdy mi probìhl pøed oèima celý mùj život a já se skuteènì chystala umøít. Zachránili mì Indiáni. Putování k Inkùm se prostì stalo zpùsobem mého života, vím, že moje rodina tady v Dobøichovicích i v Praze je ze mì vlastnì neš�astná, ale já tìm lidem v horách vdìèím za mnohé a vracím se tam jako domù. 
Martina Hrdlièková
IRENA BUDWEISEROVÁ zpívala a karlický kostel praskal ve švech

Zpìvaèka legendárního Spirituál kvintetu v rámci Mžení, spršky kulturních poøadù, už sice jednou se svým sólovým recitálem úèinkovala, v karlickém kostele však mìla spolu se svými tøemi pøáteli muzikanty premiéru. Posluchaèùm, kteøí zaplnili kostel do posledního místeèka až pod klenbu, pøedstavila svùj repertoár složený z málo známých èernošských spirituálù a ze skladeb èeských autorù, inspirovaných gospely a spirituály. Po koncertì si Irena Budweiserová našla chvilku i pro kratièký rozhovor:
Jak se Vám tady v Karlíku, pod køídly sv. Martina a Prokopa zpívalo?
Naprosto skvìle! Pøed koncertem jsem váhala, jestli zpívat s ozvuèením, protože jsem zrovna ve šòùøe, mám jeden koncert za druhým a do toho nahrávám i novou desku, takže se trochu bojím o hlas. Tenhle kostelík je pøívìtivý už svou velikostí, akustika vynikající, takže jsem to uzpívala. Já osobnì jsem mìla silný zážitek z publika, které jsem mìla tak blízko, že mi vidìlo snad až na mandle, ale takový kontakt mì osobnì dokáže tak nabít, že z té energie žiji pak ještì dlouho.
Dìkuji a tìším se zase brzy u nás na shledanou
Martina Hrdlièková
DOBØICHOVICKÉ MŽENÍ
sprška kulturních poøadù
v srpnu 2003

17. srpna / nedìle v 19. hod. 
Kostel sv. Martina a Prokopa v Karlíku 
VARHANNÍ KONCERT K VÝROÈÍ 750 LET OBCE
Prof. Jaroslav Šaroun 
a mezzosopranistka Oldøiška Musilová
V rámci Mžení vystoupí po Janì Lewitové, Josefu Klímovi, Janu Hrubém, èi Ludvíku Vaculíkovi další významné dobøichovické osobnosti, které svým umìním pøesáhly daleko hranice našeho regionu – Jaroslav Šaroun a mezzosopranistka Oldøiška Musilová. J. Šaroun, profesor sólové korepetice pražské AMU a pianista Èeské filharmonie doprovázel dlouhá léta Dagmar Peckovou, která dnes žije a tvoøí v Nìmecku. Kromì toho pùsobil jako pedagog i na Státní konzervatoøi, spolupracoval S Národním divadlem, mnoha symfonickými orchestry, èeskými i zahranièními sólisty, koncertoval napøíklad i se souèasnou hvìzdou našeho operního nebe Evou Urbanovou. Nahrával desky a CD, spolupracoval s rozhlasem a televizí.
Oldøiška Musilová, absolventka Státní konzervatoøe, je držitelkou cen nìkolika mezinárodních soutìží, zaèínala jako sólistka divadla v Olomouci a v Brnì. Je stálým hostem libereckého Divadla F. X. Šaldy. Èasto koncertuje doma i v zahranièí se širokým repertoárem. V poslední dobì spolupracuje se souborem Ars Cameralis

Rozhovor s profesorem JAROSLAVEM ŠAROUNEM o Dagmar Peckové i nové znìlce pro Dobøichovice
Pane profesore, mnoho let jste spolupracoval s naší ponìkud kontroverzní hvìzdou èeského operního nebe Dagmar Peckovou. Byla ve skuteènosti stejná jako obraz, který o této pìvkyni s barevným ježkem na hlavì budovali novináøi?
Byl jsem s ní nejen na zaèátku její kariéry, ale i v dobì, kdy už byla slavná, takových 16, 17 let až do jejího odchodu do ciziny. Víte, poprvé jsem si jí všimnul v dobì, kdy studovala na konzervatoøi, už tehdy jí nešlo pøehlédnout. Vždycky byla výrazná a i na dálku upoutala pozornost. Ne všechno, co o ní pozdìji novináøi napsali, byla pravda, ale na druhou stranu ona se v tom rozruchu kolem sebe docela vyžívala. Její komunikace s novináøi byla taková její hra. Sama jim dobrovolnì o sobì dala dost materiálu, nevadilo jí, že nìco se propíralo bulvárnìji, vìdìla, že to k branži patøí. Nìkdy se rozjela tak, že tøeba øekla i vìci, které tak úplnì nemyslela. Tøebaže dokázala s novináøi mluvit o rùzných tématech a nebála se øíct naplno svùj názor, nikdy nemluvila obecnì. Pøitom se nebála mluvit o vìcech, za které mohla být napadaná. Toho si na ní vážím. 
Jaká byla vaše spolupráce? Pøi práci nad rolí byla taky takový živel?
Oba jsme mìli zájem na tom, aby to klapalo. Dokázala se zklidnit, protože vìdìla, že mì velice potøebuje a já jsem zase mìl velké zadostiuèinìní v tom, že s ní mohu jít do té nejvyšší muzikantské úrovnì. Je pravda, že mívala problémy s disciplínou a ani její zacházení z hlasem nebylo vždycky zrovna pøíkladné. Její hlas mìl však barvu, a když k tomuto daru pøidala ohromnou ctižádostivost a vùli, dokázala, co si umanula. Pecková je typ, který všechno nechává na poslední chvíli a zaène s pøípravou v poslední chvíli, pak je ve stresu, ale právì v tom vypjetí dokáže neuvìøitelnì zapnout. 
V záøí pøi Vašem dalším koncertu v karlickém kostele pøedstavíte našemu publiku zahranièního hosta, Japonku Michiyo Keiko. Porovnáváte ji s Peckovou?
To vlastnì ani nejde, Japoneèka je úplnì jiný typ. Je velice skromná, pokorná a svìdomitá. Spoleèné mají to, že umí úžasnì komunikovat s publikem, na jevišti jako když z ní nìco záøí.
Pane profesore, k výroèí obce jste zkomponoval znìlku. Je v ní Berounka?
Ne není. Je to slavnostní znìlka s apotheosou, nahrával jsem ji sKomorním souborem Èeské filharmonie v Rudolfinu. Jsou v ní slyšet tøi trubky, tøi horny a tøi bicí. Má nìkolik variací i pro jiné, tøeba kratší a ménì slavnostní pøíležitosti. Kromì fanfár je tam znìlka, kterou jsem vìnoval i našim historickým spolkùm – myslivcùm, v ní jsou slyšet lesní horny, Sokolùm znìjí trubky a taky hasièùm – ta jediná je ponìkud odlišná, ale vìøím, že se bude hasièùm líbit. 
Dìkuji Vám za rozhovor.
Martina Hrdlièková
Sochaøské symposium zaèalo
V nedìli dne 13. 7. 2003 probìhlo v Dobøichovicích slavnostní zahájení sochaøského sympozia „CESTA MRAMORU“. Myšlenka uspoøádat sochaøské sympozium vznikla zhruba pøed rokem a jejím autorem je karlický sochaø Petr Váòa. Organizace celé akce se pak kromì sochaøe Váni ujali dobøichovický sochaø pan Jaroslav Øehna, pan Michal Fürst, paní Hana Seifertová a paní Magdalena Juøíková. Chtìl bych jim všem touto cestou podìkovat, protože bez jejich pøièinìní by se toto sympozium jistì nekonalo. Další komu je tøeba podìkovat je Rytíøský øád Køižovníkù s èervenou hvìzdou zejména velmistrovi øádu panu Jiøímu Kopejskovi, který nám umožnil uspoøádání této akce této v krásných prostorách zámku. V neposlední øadì bych rád podìkoval zástupcùm Mramoru Dobøichovice panu Karlu Královi a JUDr. Pavlu Nìmcovi za jejich vstøícný postoj pøi vybírání a úpravì kamene pro jednotlivé sochaøe.

Uspoøádání sympozia jako souèást oslav výroèí 750 let naší obce získalo velkou podporu a já jsem rád, že jsme zde mohli jako úèastníky prvního roèníku sympozia pøivítat sochaøe zvuèných jmen, sochaøe Jana Koblasu, sochaøe Jiøího Kaèera, sochaøku Jaromíru Nìmcovou, sochaøe Jaroslava Øehnu a sochaøe Petra Váòu. 
Vznik myšlenky uspoøádat toto sympozium je spojen se jménem sochaøe Jiøího Seiferta, kterému právì místní mramor, a� už suchomastský, zbuzanský nebo slivenecký uèarovaly tak, že práci s tímto kamenem vìnoval velkou èást svého života a vytvoøil z nich øadu pozoruhodných soch. Právì proto, že je tento kámen pro øadu sochaøù spojen se jménem pana Seiferta vznikla zde myšlenka uspoøádat jako souèást prvního roèníku sochaøského sympozia, výstavu èásti jeho dìl vytvoøených z tohoto kamene.Na zahájení výstavy dìl Jiøího Seiferta vystoupila PhDr. Naïa Øeháková, která øekla nìkolik myšlenek k dílu a životu tohoto sochaøe. Poté zahrála a zazpívala Jana Lewitová.
K myšlence sympozia a k použitému materiálu pak promluvili sochaø Petr Váòa a PhDr. Magdalena Juøíková. Na závìr pak èekalo návštìvníky malé obèerstvení a velmi pøíjemný poslech kvarteta složeného z èlenù orchestru národního divadla.
Sochaøské sympozium je tedy zahájeno a my pokud budeme mít zájem mùžeme sledovat sochaøe pøímo pøi práci. Oproti pùvodnímu plánu umístit kameny do nádvoøí zámku, bylo zvoleno z hlediska dopravní dostupnosti pro techniku výhodnìjší místo u mostu. Zvu Vás tímto na prohlídku již vznikajících soch v prostorách u mostu pod sv. Janem, ale i na výstavu dìl Jiøího Seiferta, která je umístìna v sále zámku.
Za mìsíc tj. 16.8.2003 Vás pak srdeènì zvu na slavnostní pøedstavení již dokonèených soch, které probìhne pravdìpodobnì na Køižovnickém námìstí, pøípadnì na nádvoøí zámku.
Michael Pánek
Pozvánka na Dobøichovické Vinaøské slavnosti
Blíží se již konec prázdnin a právì na konec srpna je v Dobøichovicích plánovaná zajímavá akce pro všechny pøátele a znalce vína. Ve dnech 29.8.–30.8. 2003 probìhnou v Dobøichovicích poprvé „Dobøichovické vinaøské slavnosti“. Pokud se vše podaøí, mìly by se opakovat v Dobøichovicích každoroènì. Jak vlastnì vznikal vztah lidstva k vínu a jak je historie naší obce spojena s pìstováním vína? Nejstarší zmínky o vínì v celosvìtové historii pocházejí z dnešní Sýrie(staré lisy na hrozny, datované 8000 let pø. n.l.) a z jižního výbìžku Kavkazu na území dnešní Gruzie. Pøesto však Asyøané a Gruzínci nebyly prvními výrobci vína. V Persii a Turecku byla nalezena jadérka révy vinné datovaná do období mezi 10 000 let pø. n. l. První vyobrazení pøípravy vína pocházejí z Egypta. Ranná svìdectví o výrobì vína jsou známa také z údolí øeky Jordán, z Arménie a z Kréty.
První zmínky o vinicích v naší obci se datují do doby Karla IV, kdy na jižních svazích Krásné stránì v dnešním Karlíku byly založeny první vinice. Rozkvìt vinic posléze pøerušily husitské války a pozdìji válka tøicetiletá.
Velkou zásluhu o obnovení vinic pod Krásnou strání mìl velmistr a arcibiskup pražský Antonín Brus z Mohelnice, který nechal zasadit na svazích Krásné stránì 10.000 kusù sazenic. Z té doby pocházejí terasy na jižním svahu a nyní zasypané vinné sklepy. Vinaøství v Dobøichovicích procházelo postupem èasu rùznými obdobími až do roku 1841 kdy dal faráø Kalaš vinice zrušit a osázet je ovocnými stromy.
V dnešní dobì jsou na území Dobøichovic známy pouze ojedinìlé pokusy místních vinaøù o výrobu kvalitního vína. Obyvatelé Dobøichovic ale i okolních obcí však mají k vínu velmi kladný vztah a vìøím, že uspoøádání vinaøských slavností je urèitým navázáním na dlouholetou tradici, která má v naší obci své nezastupitelné místo. Když jsme zaèali pøipravovat tuto slavnost a rozhodovali se kam vinaøské slavnosti umístit, rozhodli jsme se jednoznaènì pro prostory køižovnického zámku. Chtìl bych touto cestou podìkovat pøedstavitelùm øádu, že nám umožnili uspoøádání tìchto slavností jak na nádvoøí, tak ve sklepeních zámku.
Slavnosti budou probíhat ve dvou dnech . První den je neveøejný a je urèen pro hodnocení vín v jednotlivých kategoriích. Hodnotitelská komise bude složena ze zástupcù jednotlivých vinaøù. Druhý den tj. sobota 30.8. 2003 je urèena pro veøejnost a bude od 10.00 hod . otevøeno jak nádvoøí tak i sklepení zámku pro všechny návštìvníky.
Plánovaný program:
10.00 hod ZAHÁJENÍ DOBØICHOVICKÝCH VINAØSKÝCH SLAVNOSTÍ
14.30 hod Slavnostní vyhlášení vítìzù jednotlivých kategorií
17.00 hod aukce vzácných vín, jejíž výtìžek bude vìnován obèanskému sdružení Náruè
19.00 hod taneèní veèer v prostorách nádvoøí zámku 
Po celou dobu tzn. od 10.00 hod–19.00 hod bude probíhat ochutnávka vín, ochutnávka sýrù, atmosféru zpøíjemní profesionální cimbálová muzika, pro dìti budou urèeny drobné atrakce,vèetnì nafukovacího skákacího hradu. V prostorách Køižovnického námìstí budou umístìny stánky s keramikou, stánky s perníkovým peèivem apod. 
V sále zámku plánujeme otevøení výstavy zamìøené na výroèí 750 let naší obce a na loòskou povodeò. 
Pøijmìte tedy pozvání do krásných prostor a sklepení dobøichovického zámku, kde se pokusíme pro Vás pøipravit takové místo s obèerstvením a hudbou, abyste se zde cítili co nejlépe. Snad se nám podaøí pøipravit pro Vás, návštìvníky premiérového roèníku dobøichovických slavností v neposlední øadì i pøátelskou a uvolnìnou atmosféru, abyste si i pøíštì na tyto trhy našli cestu.
Michael Pánek
Øevnický kulturní program v srpnu 	
V zámeèku:
od 1. do 31. srpna Výstava øevnických spolkù a sdružení
16. srpna Swingové odpoledne	
Lesní divadlo:
21. – 24. srpna / Teta z Bruselu – Divadelní soubor Øevnice
30. srpna / Øev Øevnice
Galerie Salon N1: 
9. srpna – 3. záøí Výstava karlického sochaøe Petra Váni